enclnu ikke har naaet halvparten af sin længde og udviskes samtidig 

 med længdeveksten. Den indskrænker sig mest til den øvre del. 

 Enten — og dette er det almindeligste — er kun en ranke pirrelig, 

 eller ømfindtligheden er en alsidig (f. eks. hos cissus discolor og cobaea 

 scandens). Hos sicyos angulatus, hvor ømfindtligheden er særlig fint 

 udviklet, er en bomuldsfiber af 0.00025 mg.s vegt tilstrækkelig til at 

 udløse vekstbevægelsen. Denne giver sig tilkjende derved, at der paa 

 den pirrede side indtræder en sterk hemmelse i veksten, mens en stig- 

 ning i denne finder sted paa den modsatte side. Faste støtter, som 

 udøver en stadig pirring, omslynges i stramme vindinger. Er derimod 

 pirringen forbigaaende, saa udj evner krumningen sig lidt eiter lidt, 

 og ranken er da efter kort tids forløb modtagelig for ny pirring. Ai 

 stor interesse er det, at kun faste legemer formaar at udløse en 

 berørelsespirring, men ikke sterke luftstrømme eller vædsker, som 

 vand eller kviksølv, selv om de rettes paa ranken i en skarp straale. 

 Herved undgaaes, at ranker krummes i sin vekst ved vind og regn, da 

 disse vekstkrumninger vilde være unyttige for dem. 



Etterat ranken har fæstet sit moderskud ved støtten, ruller den 

 sig mest ind som en spiralfjer, hvorved spiralen af grunde, som vi 

 ikke her nærmere skal udvikle, en eller flere gange maa forandre sin 

 vindingsretnirjg. Meget smukt kan dette sees hos sicyos angulatus 

 (fig. 10). Ogsaa denne oprulling indover er at betragte som en direkte 

 følge af berøringspirringen. Den er i høi grad fordelagtig for den 

 angjældende plante, da faren for at den skal rives af under stormveir 

 formindskes ved dens fjærvindinger. Ogsaa den paa tilhæftningen 

 følgende fasthed af alle. rankens væv medvirker herunder. 



(Forts.) 



Om alkoholgjæringen. 



Af Peter Ravn Sollied. 



Blandt de mangfoldige slags gjæringer, som kjendes (og man vin- 

 der stadig kjendskab til nye saadanne), er den alkoholiske gjæ- 

 ring den, som har været længst kjendt og mest indgaaende studeret. 

 Skjønt kjendskabet til fremstillingen af gjærede di-ikke hos alle folke- 

 slag gaar helt tilbage til sagntiden, saa gik der dog lang tid, før man 

 fik et nærmere indblik i gjæringens og gjæringsprodukternes natur. 



