317 



henhørende spørgsmaal af fundamental betydning — jeg nævner 

 B e c h e r ca. 1 700, Lavoisier ca. 1800 og endelig Buchner 

 ca, 1900 — disses arbeider er milepæle paa gjæringsfysiologiens møi- 

 sommelige vandring fra mørket til lyset. 



Har nu B u rhners opclagelse bevirket, at diskussionen om 

 enkelte sider af gjæringsteorien har faaet sin af slutning, saa ligger dog 

 dens største betydning deri, at den har skaffet os en metode, som 

 synes at muliggjøre en systematisk etterforskning af de momenter, 

 som har indflydelse paa selve gjæringsprocessen, hvorved vi kan vente 

 at faa et dybere indblik i selve gjæringens natur, end det hidtil har 

 været muligt. 



Norges landbrugshøiskole. Februar 1905. 



De „sorte" floder i Sydamerika. 



Allerede tidlig blev europæiske reisende i Sydamerikas tropiske 

 egne opmerksom paa, at enkelte floder der har en eiendommelig mørk 

 farve. Aleksander v. Humboldt, som i aarene 1799 — 1804 

 bereiste disse egne, omtaler flere steder i sin reisebeskrivelse dette 

 merkværdige fænomen. Han fortæller saaledes : „Med mundingen 

 af Rio Zama betraadte vi et flodsystem, som fortjener stor opmerk- 

 somhed. Zama, Mataveni, Atabapo, Tuamini, Te mi, Guainia 1 ) har 

 „sort vand" (aguas negras), det vil sige, deres vand viser sig, seet i 

 store masser, kaffebrunt eller grønlig sort, og dog er det det skjøn- 

 neste, klareste og mest velsmagende vand, Krokodiller og moskitos 

 skyr næsten overalt det sorte vand. Indbyggerne paastaar endvidere, 

 at dette vand ikke bruner fjeldet, og de hvide floder har sorte, de sorte 

 floder har hvide bredder. I skyggen af palmekrattet gaar den kaffe- 

 brune farve næsten over i dybsort, i et gjennemsigtigt kar er våndet 

 guldgult. Denne foreteelse er saa paafaldende, at de indfødte overalt 

 inddeler vasdragene i hvide og sorte." Om udbredelsen af dette fæno- 

 men siger Humboldt: „Floderne med sort vand forekommer 

 særlig kun i strøget omkring ækvator. Fra 5° n. br. begynder 

 man at møde dem, og de er hyppige til 2" syd for ækvator. Rio 

 Negros munding ligger endog paa 3° 8' s. br. ; men i hele dette land- 



') Samtlige bielve til Orinoco. 



