320 



Mindre meddelelser. 



Nærmer en varmere periode sig? I „Mitteilungen t\ber die 



Voge breit" (vol 5, 1905) søger W i 1 h. Schuster, støttet til orni- 

 tologiske observationer i Tyskland, at føre bevis for, at vi gaar imøde 

 en varmere periode, altsaa en ny tertiærtid. Flere og flere af Tysk- 

 lands trækfugle, overvintrer nu i landet. Det er ikke alene individ- 

 antallet, men ogsaa artsantallet, som øges af saadanne overvintrere. 

 Samtidigt hermed forskyves aar for aar vinterkvarteret for disse til 

 standfugle blevne sangere og rovfugle længere og længere mod nord. 

 Hertil kommer at nordiske fugle, saasom sidensvandsen nu paa langt 

 nær ikke er saa talrig i Tyskland som tidligere. Sydligere fugle, som 

 tidligere ikke var at se i Tyskland, træffes nu jevnligt der rugende om 

 sommeren. De sydlige og ogsaa de indenlandske fugle rykker ikke 

 alene frem i horisontal linje mod nord, men ogsaa i vertikal opover 

 fjeldsiderne. Nau m a n n havde saaledes aldrig iagttaget ude i det 

 frie gulirisken eller girlitsen (serinus serinus). Nu er den almindelig 

 overalt i Mellemtysklancl. I Danmark er den med sikkerhed i det 

 mindste iagttaget et par gange. Ligeledes skal den være funden paa 

 Færøerne. Guliririskens egentlige hjemstavn er Sydeuropa, Lille- 

 asien, Palæstina og Ægypten. Paa Madeira, Kanariske øer og Azo- 

 rerne erstattes den af den vilde kanarifugl, som dog egentlig kun er 

 en noget større underart af den. Disse ornitologiske observationer 

 staar i samklang med den nye Reibisch-Seinrothske teori om jord- 

 pendnlationen. sg. 



Spiredygtigheden hos ny og aflagret byg. Mange frøsorter 



er spiredygtige, straks de er blevne modne. Dette er særlig til- 

 fældet med frø af planter, der overvintrer som unge planter og 

 som begynder at blomstre og sætte frø tidlig næste aar, saaledes 

 med rapuntikarod, forglemmigei, stedmorsblomst o. s. v. Andre 

 frøsorter trænger en kortere eller længere hviletid, før de blir 

 spiredygtige. Det samme finder vi forøvrigt ogsaa hos knoller, 

 løg og underjordiske rodstængler. Tidligere har man forklaret 

 sig dette saaledes, at der foregik en omdannelse af reservestoffene i 

 vedkommende frø, mens det hvilede, hvorved disse stoffe først blev 

 skikkede til at tjene som næring for embryonet og frøplanten. 

 B r o w n og M o r r i s har imidlertid nylig paavist, at der i det mindste 

 hos kornarterne ikke eir nogen organisk sammenhæng mellem embry- 

 onet og endospermet eller frøhviden. Windisch fandt en spire- 

 dygtighed hos frisk høstet byg af 33 pct., efterat byggen var bleven 

 tørket var spiredygtigheden 95 pct. For at faa udredet tørkens og 

 aflagringens indflydelse paa spiredygtigheden, undersøgte han derpaa 

 spiringsprocessen kun paa kimen og uafhængig af frøhviden. Saavel 

 paa frisk som tørret byg blev kimen samt frugtøiet afskaaret og der- 

 paa — isoleret fra frøhviden — bragt til at spire paa stivelsesgelatine. 

 Endvidere blev dels i frisk, dels i tørret tilstand kimen og frøhviden 

 adskilte og derpaa igjen forenede, hvorefter spiringen blev indledet. 

 Forsøgene viste, at den Ogede spiredygtighed, som vi finder hos tørt 

 og lagret bygkorn, hovedsagelig — om ikke udelukkende — maa søges 

 i de forandringer, som finder sted i kimen og i de med den i organisk 

 sammenhæng staaende organer, særlig i frugtøiet og muligens ogsaa i 

 epitelet, derimod ikke i frøhviden. (Prometheus). 



sg. 



