327 



I det røde hav fiskes perler ved øen ' Dahlak, hvis hele 

 befolkning lever af udbyttet. Her findes ogsaa en sjøko, dygongen, 

 hvis skarpe tænder bruges til at lave skjønne, kunstige perler af. 



I Middelhavet er der ogsaa perleøsters ; de er indvandrede 

 efter gjenneniskj æringen af Suez. Italienerne har nu dannet flere 

 selskaber for at fremelske muslingeavien, særlig paa de sydlige kyster 

 af Calabrien. 



I de senere aar giver ogsaa Australiens kyster et rigt 

 udbytte, ca. 8 — 9 millioner kroner aarlig. Her eies „perleflaaderne u 

 af private folk, og fiskerne udstyres med moderne dykkerdragter. 

 Efter mundtlig meddelelse fik en handlende for nylig 15,000 kroner 

 for fem perler, ja, en anden endogsaa 35,000 kroner for en eneste. 

 De største og bedste skaller er de „guldkantede" , der kan blive .saa 

 store, som en liden desserttallerken. Ved Australien blev ogsaa 1874 



Fig. 3. Flodperlemuslingen. 



fundet den merkelige perle „sydkorset" ; det var 7 sammenvoksede 

 perler i form af et kors. Da den blev udstillet i London, troede 

 mange, det var et varsel ! — Ligeledes er alle øerne i det store ocean 

 saa rige paa egte muslinger, at man har kaldt det for „et perlehav", 

 og her ved Tahiti eier Frankrig for tiden verdens største perle- 

 fiskerier med talrige banker. 



Ogsaa Amerikas kyster giver et rigt udbytte • — i den kali- 

 forniske havbugt saaledes 5 — -6 millioner muslinger aarlig. Golfen 

 ved Panama og øerne der har ogsaa perleøsters ; men den en gang saa 

 navnkundige ø Margarita giver nu kun ringe udbytte. 



— — Alle disse dyr stammer altsaa fra havet; men ogsaa flod- 

 perlemuslingen, margaritana margaritifera (fig. 3), en af de saakaklte 

 malermuslinger, der har et helt andet udseende end østersen, giver 

 smukke perler. Om deres levesæt ved man, at de om dagen holder 



