330 



I Sverige har der altid været perlefangst lige fra Skaane til Lap- 

 land, og der findes endnu baade store og smukke perler. Fiskeriet dri- 

 ves dog nu kun regelret i Norrland og i Halland ved Engelholmsbugten. 

 Udbyttet ved byen Laholm i Laganelv var her 1868 ca. 10,000 kroner; 

 men derefter er det stadig gaaet tilbage. 1890 var det kun ca. 400 kr. 

 "og derunder. Paa udstillingen i Chikago 1893 var der 12 skjønne 

 flodperler fra Sverige; men fra hvilken egn, ved jeg ikke. Hs. kgl. 

 høihed, kronprinsessen af Danmark, har et halsbaand, dannet af 38 

 svenske perler fra Tornå Elv, og fra samme sted var ogsaa en 

 række perler, som tilhørte dronning Louise af Sverige. De blev 

 udstillet i Paris 1867 ; men her hændte det merkelige, at de blev 

 stjaalne og aldrig siden kom tilsyne igjen. 



Norges perleelve er kjendt fra gamle dage. 



A. Taranger oplyser herom, at perler første gang omtales 

 offentlig i et dokument fra Kristian IV til en lensmand, dat. 1637. 



Heri bydes, at ,,ingen fremmede maa „bekomme" perlerne, men de 

 skal tilskikkes kongen." Dette var dog nemmere sagt end gjort, og 

 i en lang række aar høres idelig klager over ulovligt perlefiskeri. 1666 

 førtes der saaledes en proces mod en doktor og tre hamburgske jøder, 

 der havde gjort forsøg paa hemmelig at udføre perler. Dette viser 

 altsaa, at norske perler var efterspurgte i Hamburg. 



Indtægten af perlet" angsten har, skjønt den kun indbragte kongen 

 lidet, sikkert ikke været daarlig; thi i en betænkning af 1670 opføres 

 under rubrikken „Udførslens overflød" ogsaa „sølv og perler." — 1683 

 overdrog Kristian V sin dronning indtægten af de norske perlefiske- 

 rier, og 1691 udgik der en kgl. forordning, hvori der er saa strenge 

 punkter som : „straffes første gang med 100 rdr.s bøder, anden gang 

 med Bremerholm." 



Men ligemeget hjalp det. Perlesmugleriet blev stadig drevet 

 efter en større maalestok, baade af nordmænd og fremmede. 1717 skri- 

 ver amtmanden i Stavanger, at „naar vores egne, som ere bekj endte af 

 Indbyggerne, reyser over Jæderen, hvor det bedste Perlefiskeri schier, 

 trecher de deris Reisetoj for Øynene, forandrer deris Stemme for at 

 gjøre sig u-kiende, og under saadan masqve kiøber Bønderne deres 

 fischende Perler af." Folk fiskede paa maa og faa og ødelagde masser 

 af muslinger ved deres uforstand, saa en senere amtmand klager over, 

 at „dette Regale ikke indbringer en Skillings Fortjeneste." Noget 

 maatte der gjøres, og saa indkaldtes 1734 Sachseren C. H. S c h m i r- 



