338 



nedenunder bladpladen. Denne er bygget strengt symmetrisk. Hver 

 af dens ved midtnerven adskilte helvdele er næsten halvcirkelformige 

 og skjævt afskaaret ved den øvre ende (fig. 12 a). Ved randen befinder 

 der sig paa hver side 15 til 20 grove, med en karstreng udstyrede bør- 

 -ster. Er bladet aabent, saa er bladpladerne konvekse paa rygsiden 

 og randbørsterne rager frit udåd. Paa hver bladhalvdels konvekse 

 side er der fæstet fordetmeste 3, sjeldnere 2 eller 4 børster, som er 

 afpassede til optagelse af berørelsespirringen og derfor betegnes af 

 Haberlandt som „følerbørster" (fig. 13). Disse bestaar af et stivt, 

 næsten cylindrisk fodstykke, dernæst af et led, sammensat af plasma- 

 rige, med middels tykke yægge forsynede celler, kjendeligt ved en 

 ringformig indsnøring, samt endelig af en slank, konisk tilspidset, stiv 



Fig. 12. Fangstapparat paa bladene af clionaea muscipula og aldrovandia 

 vesiculosa. a udbredt blad af førstnævnte; b gjennemsnit af et sammenklappet 

 blad; c følerbørste paa bladets overside; d udbredt blad af aldrovandia; e gjen- 

 nemsnit af et sammenklappet blad hos denne; f kjertelhaar paa bladpladen hos 

 aldrovandia (Kerner v. Marilaun). 



øvredel. Saavel følerbørsterne som bladets rygside er besat med 

 talrige skivef ormede fordøielseskjertler af en rødlig farve. 



Hvis nu et fast, fremmed legeme, f. eks. et insekt, der sætter sig 

 paa planten, træffer en af følerbørsterne, saa udløses pirringsbevægel- 

 sen ved, at den leddede del bøies. Begge bladets halvdele retter 

 sig pludselig op, idet rygsiden bliver konkav, begge halvdeles rande 

 berører hinanden og deres randbørster griber ind i hinanden som tæn- 

 derne paa to kamme. Insektet er nu fanget i hulrummet. 



Hvis pirringsbevægelsen foraarsagedes ved et fremmedlegeme, som 



