361 



der. Vecl et flygtigt eftersyn har jeg fundet over 70 steder, hvor en 

 perle sammenlignes med høist forskjellige ting. Selvfølgelig er deL 

 mest med taarer, dug og regn ; men der findes ogsaa poetiske sammen- 

 ligninger med en kvinde, en fugl, et ord, en tanke, en stjerne, en 

 tand (!), et øie, selve landet o. s. v. Mest kjendt er vel O e h 1 e n- 

 schlagers ord om Kamma Kahbek, hvor det naturhistoriske med 

 navnets betydning er brugt saa sinclrigt : „ Ja, Margarita, ren og klar — 

 Med alle Aaudens Evner, Hjertets Dyder — Du var en Perle dyre- 

 bar ■ — ■ Du var, hvad os dit elskte Navn betyder." 



Naar man tanker paa den overvættes mængde af perler, som i 

 aartusinder er brugt og endnu bruges mellem menneskene, kunde man 

 næsten undres over, at rigdomskilden ikke udtømmes. Man kan uden 

 overdrivelse regne, at alene havperlefangsten aarlig giver omtr. 20 

 mill. muslinger med ca. 4 mill. perler. Kommer der af disse kun ! 

 smuk perle paa 1000 muslinger, bliver det alligevel omtrent 20,000 

 stykker til prydelser hvert aar. Og dog er der stadig nok igjen; men 

 dette kommer af dyrenes overordentlige frugtbarhed. Havde det ikke 

 været saa, var de forlængst uddøde. Som det nu er, vil perlebankerne 

 endnu i mange aar give et rigt udbytte, og kvinderne hele verden over 

 smykke sig med „havets ædelstene" — de skjønne, hvidc 

 perler! 



Spredte bemerkninger om klimatveksling. 



Af P. A. Øyen. 



Klimatets forandring fra sted til sted og fra tid til tid er et af de 

 hverdagsfænomener, vi tidlig vænner os til og lidet tænker over. De 

 meteorologiske instituters oprettelse hele verden over har dog bragt en 

 gjennemgribende forandring heri, saavidt angaar den videnskabelige 

 betragtning af de saakaldte meteorologiske elementer. Men naar vi for- 

 lader den mere direkte eller mere indirekte betragtning af disse, eller 

 med andre ord, naar vi fra nutiden vender blikket mod fortiden, ophører 

 som regel de klimatologiske fænomener at eksistere for vor betragtning 

 som lovbundne, og det tiltrods for, at det mest karakteristiske træk i 

 nutidens naturvidenskabelige forskning netop er den store vegt, der 

 lægges paa spørgsmaalet om aarsag og virkning, om lovmæssighed og 



