362 



sammenhæng. Naar der blev spørgsmaal om de klimatologiske fæno- 

 meners variation og periodicitet, geologisk seet, saa forsvandt de faa 

 træk af mere regelmæssig art og af mere lovbunden karakter i den iil- 

 syneladende uregelmæssigheds store kaos. 



Imidlertid har saavel historieskriveren som den enkelte beretter, 

 ja paa sine steder endog folketraditionen, gjort os bekjendt med et høist 

 merkeligt fænomen, nemlig isbræernes aftagen og deres fremstød, hvorai 

 især det sidstnævnte fænomen har tiltrukket sig mest opmerksomhed cg 

 Det samme var ogsaa tilfældet med de paa sine steder saa meget fryg- 

 syntes at gjentage sig med mere eller mindre regelmæssige mellemrum. 

 tede bræsjøkatastrofer. 



Men foruden disse forandringer af mere fysisk-geografisk art, eller 

 i egentlig forstand saakaldte glaciologiske fænomener, er der ogsaa en 

 hel række andre, der staar i en ganske nær om end mere eller mindre 

 indirekte forbindelse med de klimatologiske forhold og ligeledes viser 

 vekslinger af mere periodisk art. Som saadanne kan nævnes elves og 

 floders vandføring og isbelægning, indsøers vandstand og isbelæg, polar- 

 strømmenes drivismængde, fjeldegnes snedække, ja til og med fæno- 

 mener af mere nationaløkonomisk art, som vinhøstens indtræden og 

 kornprisernes stilling paa verdensmarkedet. Ja til og med begiven- 

 heder, som man ialmindelighed er vant til at betragte som rene til- 

 fældigheder, men som ikke desto mindre ofte har gjort sig gjældende 

 paa en i økonomisk henseende ret følelig maade, nemlig afgrødens 

 bortfrysen og ødelæggende oversvømmelser, viser sig at indtræffe med 

 mere eller mindre regelmæssige mellemrum ; frostaar og flomaar ind- 

 tager ogsaa sin stedse tilbagevendende plads paa tidens endeløse bølge. 

 Og ganske nylig har Nordgaard paa en interessant maade vist os, 

 at „fiskens vei i havet" ogsaa paa en indirekte maade bestemmes af de 

 klimatologiske forhold, at de i vort lands næringsliv saa dybt indgri- 

 bende skrei- og sidefiskerier ogsaa er underkastet den samme forandrin- 

 gens lov. 



Aar for aar bringer paa vor jord solvarmen omtrent 200000 kubik- 

 kilometer vand over i dampform. Men selv for vor dagligdagse betragt- 

 ningsmaade synes dette forhold at maatte være underkastet endel for- 

 andring, med en deraf følgende veksling i det store kredsløb, der i 

 naturen betegnes som våndets. Og de meteorologiske instituters med- 

 delelser og aarbøger belærer os jo til enhver tid om rigtigheden heraf ; 

 thi saavel for maaneden som for aaret underrettes man om temperatu- 



