366 



Efter Richters arbeide vedføies en gransk fremstilling (fig. 1), del- 

 viser forholdet mellem temperaturens og nedbørens forandringer gjen- 

 nem den største del af det nittende aarhundrede, sammenlignet med 

 den vekslende bræstand i Alperne inden samme tidsrum. Paa figuren 

 betegner den sterkt optrukne linje bræstandens veksling, overensstem- 

 mende med afvigelsernes fortegn, den svagt optrukne linje, nedbørens 

 paa samme maade, mens den stregede linje betegner temperaturens 

 veksling med modsatte fortegn ; ved denne fremgangsmaade opnaaes, 

 at de dele af nedbør- og temperaturkurverne løber parallel, hvor ned- 

 børens og temperaturens indflydelse paa bræstanden er den samme. 

 Hvad der altsaa ligger ovenfor midtlinjen, er afvigelser gunstige for 

 bræernes vekst, nedenfor derimod ugunstig. 



Fig. 1. Grafisk fremstilling af tempeiaturens, nedbørens og alpebræernes veks- 

 linger 1800—1885. 



Betragter man de her optrukne kurver for temperatur, nedbør og 

 bræstand noget nøiere, ser man, at der gjør sig gjældende en udpræget 

 tendens til at opdele den 35-aarige periode i to. Et lignende træk 

 gjenfinder vi i den følgende grafiske fremstilling (fig. 2) af forandrin- 

 gerne ved et par af Folgefonnens brætunger og et par af Jostedals- 

 bræens i sidste halvdel af det nittende aarhundrede. 



Hvad vi i trykte kilder og i tradition har opbevaret angaaende 

 vore bræers vekslende stand, er kun forholdsvis meget sparsomme 

 beretninger. Det vigtigste heraf søgte jeg at sammenstille i et par 

 af handlinger : „Bidrag til vore bræegnes geografi" (1899) og „Varia- 

 tions of Norwegian Glaeiers" (1900) ; senere er endel mindre tillæg 

 vedføiet i de aarlige beretninger om vore bræers stand. Naar man 



