369 



klimatologiske forhold, der i flere henseender viste lighed med for- 

 holdene ved kong Haakons tronbestigelse vel fire aarhundreder tidligere. 

 Ved Sehesteds tiltræden var ogsaa landmanden uclarmet ved en række 

 misvekstaar, og fiskerierne havde oftere slaaet feil, men selv optraadte 

 han i en af naturen begunstiget periode. 



Den deirpaa følgende kuldeperiode mindes især paa grund af begi- 

 venhederne vinteren 1657 — 58. Ved juletider indtraf en saa sterk 

 kulde, at noget lignende ikke havde været kjendt i mands minde ; de 

 danske belter frøs til, og i slutningen af januar og begyndelsen af 

 februar udførte Karl Gustav og Wrangel det i krigshistorien ene- 

 staaende dristige foretagende at føre sin hær over paa isen. I den 

 bidende kulde løb det forholdsvis meget heldig af. 



Den næste kuldeperiode har i krigshistorien sat sit merke. ved 

 „svenskevinteren", da Armfeldt ved nytaarstid 1719 ved sit tilbagetog 

 over Ty dalsfj eldene overfaldtes af en voldsom nordvestlig storm, under 

 hvilken en stor del af den svenske hær led en frygtelig død. Uveiret 

 var da saa voldsomt, at man ikke kunde mindes noget tilsvarende, og 

 først i 1780-aarene hjemsøgtes igjen fjeldbygderne af et uveir, som 

 gamle folk vilde sammenligne med nytaarshelgens 1719. 



De bekjendte „grønaar" fra firtierne af det attende aarhundrecle 

 falder saa i næste kuldeperiode, der synes at have gjort sig gjældende 

 paa en ret følelig maade i vort land. Sommeren 1739 holdt sig helt 

 igjennem vaad og kold, hvoraf saa fulgte misvekst. Den derpaa føl- 

 gende vinter herskede en streng kulde, og snemasserne var usædvanlig 

 store. De nærmest følgende aar havde man lignende gjentagelser; 

 men værst var tilstanden i 1742. I de norske kystdistrikter var nøden 

 imidlertid meget mindre end i landets øvrige dele, da der nemlig i disse 

 aar indtraf meget rige fiskerier, saavel sild som fisk. Med denne peri- 

 ode begynder ogsaa de første sikre etterretninger om vore bræers stand, 

 og af dennes veksling i den efterfølgende tid har jeg tidligere givet en 

 kort fremstilling i „Naturen" 1901. 



I de senere aar har der ved bidrag fra den norske Turistforening 

 fundet sted en mere regelmæssig eftermaaling af bræstanden i enkelte 

 dele af vort land. En oversigt meddeles i følgende tabel, idet + be- 

 tegner fremadskriden, -^ tilbagegang og det vedføiede tal den aarlige 

 forandring udtrykt i meter. Afmerkning betegnes ved x . 

 Naturen 1905. 24 



