12 
Seihvalen (balænoptera borealis) er af længde som knølhvalen 
(13—15, op til 17 meter), oventil blaagraa, men oversaaet med næve- 
store lysere pletter, under bugen hvid. Det er den mindste værdifulde 
af de fire arter, men 1 de senere aar maaske den hyppigst forekommende. 
J. Brunchorst. 
Paternostererten 
(Abrus precatorius).!) 
Sømænd bringer ofte med sig fra troperne nogle smaa skinnende 
røde frø med en glinsende sort plet paa den ene kant. Frøene er haarde 
som horn, af størrelse som en ganske liden ert og deres farve ganske 
usædvanlig klar og pragtfuld. Derfor benyttes de ogsaa overalt i tro- 
perne til halsbaand o. 1., hvormed de mørkhudede skjønne pryder sig. 
Tillige anvendes de baade af buddhister, muhamedaner og katholiker til 
rosenkranse, deraf navnet. 
Paternostererterne er frøene af en slyngplante, beslegtet med de 
almindelige erter og bønner. Fra sin hjemstavn Indien er planten bleven 
udbredt til de forskjelligste tropiske lande, dels paa grund af sine pragt- 
fulde frø, dels og især paa grund af, at dens rod leverer etslags »sukker- 
træ<, der 1 troperne er særdeles søgt som lægemiddel. Ogsaa til Europa 
udføres der endel sukkertræ, stammende fra denne plante (jequirity de 
Brésil), til Frankrige ikke saa lidet.?) 
Foruden, paternosterplanten (abrus precatorius) er der ogsaa flere 
andre beslegtede vekster, hvis frø udmerker sig ved sin pragtfulde farve 
og sin sorte plet. De anvendes til smykker paa lignende maade som 
frøene af abrus, men er gjerne noget større (saaledes frøene af adenan- 
thera og erythrina-arter). Ingen af disse frø synes imidlertid at være i 
besiddelse af paternostererternes mest fremtrædende eiendommelighed: 
en ganske overordentlig giftighed. I anledning af denne var det nærmest, 
vi her vilde omtale planten. 
I 1882 fik en pariserlæge endel frø sendt fra en katholsk geistlig 
i Brasilien, ledsaget af den meddelelse, at et udtræk af frøene 1 koldt 
vand af de indfødte anvendtes som et probat middel mod en farlig øien- 
betændelse. Det viste sig ogsaa at holde stik. Vædsken fremkaldte 
1) Efter Carus Sterne i Humboldt. 
2) Det almindelig sukkertræ, der bruges hos os, stammer fra en glyeyrriza. 
