14 
vegt for at fremkalde døden, af hugormgiften ”/19909 gr. Dette er imid- 
lertid en uvæsentlig forskjel, sikkert er det efter disse undersøgelser, at 
vi i abrus precatorius har for os en plante, der frembringer giftstoffe 
af ganske lignende beskaffenhed som slangernes, og at paternoster- 
erterne er et legetøi, man maa omgaaes med megen forsigtighed. 
Men hvad nytte har planten af denne frøenes beskaffenhed? Det er 
et spørgsmaal, som i vore udviklingslærens dage ligger saa nær, at man 
ikke kan undgaa at stille det. Noget svar kan man imidlertid for tiden 
ikke give; giftens nytte for planten er os endnu aldeles uforstaaelig, og 
selv angaaende grunden til den iøinefaldende røde farve ved vi saare 
lidet. Paternosterplantens bælge aabner sig, mens de endnu sidder fast 
paa planten, saaledes at frøene blir synlige. De er da paa grund af 
sin farve overordentlig iøinefaldende, og søges derfor efter al rimelighed 
af fugle, spises af dem og udstrøes i uforandret og spiredygtig tilstand 
sammen med deres ekskrementer. Den forklaring har ialfald megen 
sandsynlighed for sig, skjønt der er det »aber« ved den, at fuglene pleier 
være saa kloge, at de ikke spiser ting, der ikke kan nytte dem til noget. 
Og paternostererterne er saa haarde, at de neppe af nogen fugl kan 
bides istykker. Men rigtignok ligner de ganske paafaldende spiselige 
frø af nærstaaende arter, og maaske lader fuglene sig narre af denne 
lighed og gjør paa grund af den det uspiselige frø en tjeneste, som de 
ellers ikke vilde have gjort. Skadelige er frøene under alle omstændig- 
heder ikke, selv om de opblødes og opløses i fordøielseskanalen. 
gd. B. 
Hvad Stanley har gjort for Afrika-kortet.» 
Det er i denne maaned nitten aar siden Stanley første gang drog 
ind i Mellemafrika. Han drog derind som aviskorrespondent for at 
finde Livingstone og bringe ham hjælp, og kom ud derfra, angreben af 
Afrikafeber, ivrig efter at give sig ikast med nye opdagelser. Tre og et 
halvt aar senere var han atter paa vei til Zanzibar, dennegang be- 
stemt paa at gjøre uoget forat udfylde det store aabne rum, der optog 
den mellemste del af fastlandet. Ft blik paa det første af de kort, som 
1) Af I. Scott Keltie i Contemporary Review for januar 1890. 
De paa kortet afmerkede steder er sat med sperret tryk første gang, de 
nævnes. Paa kortet er Stanleys samtlige reiseruter angivne ved prikkede linjer. 
