22 
dvæles ved. Det var fra denne station Stanley sendte hjem sit første 
brev, som naaede England den r1ste april 1889, tyve maaneder efter at 
han drog fra Aruwimi, og over to aar efter at han forlod England. 
Brevet føltes som en stor lettelse, da der var alle slags uhyggelige 
rygter i omløb, og da de fleste ansaa ekspeditionen som fortabt. 
Endnu engang gik veien tilbage gjennem den besværlige skov med 
den reorganiserede ekspedition. Man fulgte en ny vei paa nordsiden af 
floden, gjennem en af arabiske slavehandlere ødelagt egn, hvor eksbedi- 
tionen holdt paa at sulte ihjel, men ad hvilken den endelig naaede fort 
Bodo den 2ode december. Her var alt, som da Stanley forlod det; 
intet tegn til Emin, skjønt han havde lovet at komme til fortet. Den 
forenede ekspedition marscherede videre, og Stanley naaede den 18de 
Januar for 3die gang frem til den store indsø, hvor han fik den sørge- 
lige underretning, at Emin og Jephson var tagne tilfange af Emins 
egne folk, og hvor alt var i opløsningstilstand paa grund af mahdisternes 
angreb. Tilslut var dog hovedmændene 1 det forunderlige drama atter 
samlede og ekspeditionens vigtigste maal saaledes naaet, skjønt der 
endnu var vanskeligheder nok at overvinde. Dels var Emin fremdeles 
vaklende og utilbøielig til at lade sig »befrix, dels bevirkede ægypternes 
utaknemmelighed og forræderi adskilligt bryderi, dels var det besværligt 
nok at faa samlet sammen folkene med al deres eiendom og deres kvæg 
og faa alting gjort istand til afreisen. Fkspeditionen — ialt 1500 mand 
— brød op fra Kavallileiren den 10de april forrige aar, kort tid efter 
blev imidlertid Stanley meget farlig syg, og først den 8de mai kom 
den uhyre karavane for alvor igang. Marschen hjemover gik i det store 
og hele noksaa glat, skjønt der forefaldt nogle kampe med de røveriske 
Unyoro-folk, og den 6te december drog Stanley atter ind 1 Zanzibar, 
som han havde forladt to aar og ti maaneder tidligere. Det er i faa 
ord hovedbegivenhederne i undsætningsekspeditionens historie; lad os nu 
se lidt paa det geografiske udbytte. 
Da Stanley begyndte sin reise i januar 1887, var endnu et vigtigt 
spørgsmaal med hensyn til Afrikas vasdrag uløst, det saakaldte Wellé- 
spørgsmaal. Wellé-floden var opdaget af Schweinfurth og Junker, 
men hvor den flød hen, vidste man ikke med sikkerhed. Stanley selv 
fik ikke anledning til at undersøge sagen, han havde formeget at gjøre 
med at bane vei for sin ekspedition, til at han kunde gjøre lange af- 
stikkere i geografisk øiemed. Mens han holdt paa med gjennemvandrin- 
gen af den umaadelige Kongoskov, lykkedes det imidlertid løitnant Van 
