22 
9) 
Géle, officer i Kongostaten, at paavise, at Wellé var det øverste løb 
af Mobangi, en af Kongos største bifloder fra nord. Et andet lignende 
spørgsmaal lykkedes det Stanley selv at besvare, Før hans sidste reise 
kjendte man kun den allernederste del af Aruwimifloden, ovenfor Yam- 
buya var dens løb ganske ukjendt. Stanley fulgte nu denne flod, der 
paa en stor strækning bærer navnet »Ituri<, næsten helt op til den bratte 
skrænt, ved den vestlige bred af Albert-Nyanza; et af dens tilløb ud- 
springer blot ti minuters vei fra kanten af den bratte skraaning, der 
fører ned til søen. Elven er, alle krumninger iberegnet, fra sit udspring 
og til den udmunder i Kongofloden 1300 km. lang, for en stor del over 
500 m, bred og seilbar, rig paa øer og stryg. En biflod til den er 
Nepoko, hvis løb ogsaa hidtil var ukjendt. 
Ekspeditionens geografiske udbytte giver os saaledes ganske god rede 
paa dette store vasdragsystem, og lærer os, at Nilens og Kongos kilder 
ligger ganske nær hinanden, i en afstand af nogle faa meter. I virke- 
ligheden er det saa vanskeligt at afgjøre, hvor vandene i denne egn 
flyder hen, at Stanley selv i sit første brev var sikker paa, at den 
sydlige Albertsø tilhørte Kongosystemet, ikke Nilen. Først ved omhyg- 
gelig undersøgelse kom han paa det rene med, at han havde taget feil. 
Hvoraf det kommer, at Ituri eller Aruwimi eller andre floder i den 
samme egn flyder til Kongo og ikke til Nilen, fremgaar tydeligt af 
Stanleys beskrivelse af høideforholdene 1 landet mellem Kongo og 
Albert Nyanza. Landet er, siger han, som et umaadeligt glacis udenfor 
en fæstning og skraaner gradvis opover fra bredden af Kongo (der ved 
Aruwimimundingen ligger paa en høide af 420 m. over havet), indtil det 
ti minuters vei fra en af Ituris kilder naar en høide af 1560 m. for 
derefter at sænke sig i en næsten lodret skraaning paa 870 m.s høide 
til overfladen af Albertsøen, den store vandbeholder, fra hvilken Nilen 
modtager sit vestlige tilløb. 
Naar vi bruger udtrykket »glacise, saa maa man ikke deraf slutte, 
at denne skraaning paa 560 km.s længde er en jevn flade. Her var 
det jo, Stanley kom ind i den nordlige del af den skov, som rime- 
ligvis er den største og tætteste i hele Afrika, i hvilken Livingstone 
tilbragte mangen en strid dag syd ved Nyangwé, ved bredden af Lua- 
laba, og som strækker sig mange mil mod nord til Monbuttu-landet. 
Stanley drog ind i skoven ved Yambuya og banede sig vei igjennem 
den, til han kun var 80 km. fra Albert Nyanza; der sluttede skoven 
pludselig for at afløses af græssletter overstraalede af fuldt dagslys. Hvor 
