ES] 
der her ikke være tale om bønner, som muligens kunde være blevne 
indført af spanierne. Wittmack fremsatte da først den anskuelse, at vor 
havebønne slet ikke hørte hjemme i den gamle verden, men i Amerika, 
en anskuelse, som ved efterforskninger 1 den til erobringen knyttede 
literatur end yderligere er bleven bekræftet. En spansk forfatter, Acosta, 
beskrev nemlig kort efter erobringen de peruanske kjøkkenurter og om- 
taler ved den anledning »frisoles<, der lignede de europæiske heste- 
bønner. Det merkverdige herved er ordet »frisoles« (i Østerrige siger man, 
istedetfor Bohnen, »Fisolen«), som man antog var opstaaet af det græske 
phaseolos; men det er, hvad vi nu med bestemthed ved, et egte ameri- 
kansk ord, som tilligemed bønnen vandrede over til Europa. Det aar, 
da spanierne overførte havebønnen til Europa, er vistnok ikke bekjendt; 
men den har hurtigt udbredt sig over den gamle verden (sit nye hjem), 
om vi end nu først gjennem tyske lærde erfarer, at det er en indfødt 
amerikaner. 
Efter Velhagens & Klasings »Neue Monatsheftec. 
Literatur. 
Dr. C. Pelman: Om nervøsitet og opdragelse. Fra den tyske 
originals sjette oplag ved M. J. (Kristiania, Cammermeyer.) 
Det er næsten til trivialitet gjentaget, at vor tid er nervøs, men 
dog er det langt fra tilfulde opfattet og forstaaet, hvilke farer der er 
forbundet derved. Mestendels blir nervøsiteten af de nervøse selv op- 
fattet saaledes, at de har et finere og ligesom elegantere udviklet nerve- 
system end sunde folk, der taaler at se en mus eller at tage i en padde. 
Det er vistnok saa, at vores alles smag og tilbøieligheder med den 
voksende civilisation faar et mere raffineret tilsnit, men faren bestaar 1, 
at mange, for ei at sige mesteparten, anser et overraffinement som det, 
man maa og skal stræbe efter. I den foreliggende bog vil man finde 
en meget nøgtern fremstilling af nervøsiteten og dens aarsager 1 vor tid 
og tillige en efter vor formening næsten altfor moderat paavisning af 
skoleopdragelsens mangler og feil og deraf følgende mangel paa evne 
til at modarbeide nervøsiteten. Det er en bog, som neppe nogen vil 
kunne tage forargelse af paa grund af dens maadeholdne tone, men som 
dog er god at faa forstand af, hvorfor vi anbefaler den paa det bedste 
baade til unge og gamle. GRANE 
