SÅ 
mægtige lag. Man kalder denne dannelse »løss«. Men dette løss inde- 
slutter visse lag, som er fulde af mergelknoller. Og denne veksellagring 
tilskrives en skiftevis ændring af regnmængden. Langs bredderne af de 
gamle steppesøer sees vekslingen tydelig i veksellagringen af land- og 
søløss, som viser, hvorledes steppesøerne vekselvis tiltog og aftog i ud- 
strækning. Og den trindannelse, som sees 1 løssegne, hvor elvene under 
voksende nedbør har begyndt at udgrave de gamle steppebækkener, 
er efter min mening sandsynligvis betinget af den samme veksling af 
veirlaget. I tider, hvor elvenes udgravende kraft var mindre eller op- 
hørte, veg løssvæggene paa elvebredderne tilbage ved nedstyrtning, og 
det nedstyrtede bortførtes af vinden. I tider, da elvenes vandmængde 
vokste, grov elven sig dybere ned. 
Vekslingen har efterladt sig spor i de lange, bag hverandre liggende 
rækker af jøkelgjærder, som dannedes under smeltningen af indlands- 
isen saavel i Skandinavien som andensteds. Disse rækker viser, at 
isen ikke var 1 jevn tilbagegang, men at isranden til sine tider stod 
stille eller vel endog atter skjøv sig frem. Og da de mere eller mindre 
sammenhængende rækker af jøkelgjærder strækker sig over store dele af 
de forhen isdækte lande, maa dette have sin grund i en almindelig vir- 
kende aarsag, 1 en skiftevis ændring af veirlaget. 
Og endelig, og dette er for tidsregningen det vigtigste, spores veir- 
lagets skifte i veksling af lag af forskjellig beskaftenhed fra alle tider. 
Betydningen af denne veksellagring blev først paavist for torvmy- 
renes vedkommende. Deres bygning tyder paa en skiftevis veksling af 
fugtigheden. Myrene var til sine tider tørre og skovklædte, til andre 
var de fugtige, og torvyven vokste. De tørre tider betegnes ved lag af 
trærødder. Flere omstændigheder viser, at vekslingen 1 fugtighed ind- 
traf samtidig 1 de forskjellige myre. Nutiden er i Skandinavien en for- 
holdsvis tør tid, og et stubbelag er under dannelse paa en mængde 
myres overflade. Stubbelagene skiller mellem torvlag med forskjellig- 
artede planterester. De viser, at lange tørre tidsrum var grunden til 
stansningen 1 torvens vekst. I disse tider ændredes omgivelsernes 
plantevekst, og stubbelagene skiller mellem »geologiske underetager< i 
torven, som udmerkes ved eiendommelige planterester. 
Veirlagets veksling bevirker en veksling af elvenes vandmængde og 
bæreevne. I tørre tider, da vandmængden aftager, spiller kildevandet 
en større rolle i forhold til regnvandet end under regnfulde tider. Kilde- 
vandet risler langsomt gjennem lagene og er rigere paa opløste be- 
