60 
Trivier fra Bordeaux. Trivier førte ikke, saaledes som Stanley, nogen 
stor hær med sig, men har alligevel fuldført gjennemvandringen af Afrika 
fra den ene kyst til den anden, og det endog efter en noget længere 
rute end Stanley. Trivier fulgte Kongofloden opover til Stanley-falls og 
sluttede sig der til en karavane bestemt til østkysten. Han begyndte 
sin reise for noget over et aar siden og ankom til Mozambique samti- 
dig med, at hans berømte kollega ankom til Bogamayo. Triviers reise 
lader — merkelig nok — til at have gaaet for sig i al stilhed, uden 
det braak og den reklame, som ellers pleier at være uadskillelig fra 
store reiser 1 vor tid. Franskmændene er adskillig optagne af deres 
landsmands færd, men hvorvidt han har været 1 besiddelse af de nød- 
vendige betingelser for at udrette noget i geografisk henseende, turde 
maaske være tvilsomt. 
Saccharinet er af det tyske Reichs Gesundheits-Amt bleven erklæ- 
ret for at være »nicht gesundheitsschådliche. 
Selv om dette er tilfældet, saa afkræftes ikke i mindste maade vore 
bemerkninger i aargangen 1888, hvorefter saccharintilsætning til nærings- 
midler — undtagen naar disse er bestemte til medicinsk brug — bør 
betragtes som forfalskning og ved iov forbydes. 
En kjæmpeplante (amorphophallus titanum), som opdagedes for 
en 10 aar siden 1 det indiske arkipel, og af hvilke nogle knoller bragtes 
til den berømte botaniske have i Kew ved London, har nylig blomstret. 
Planten er beslegtet med den almindelige calla. Fra en knolle paa over 
11/, meter i omfang vokser der frem et enkelt blad samt en blomster- 
bærende stængel, paa hvilken der sidder en lang blomsterkolbe omgivet 
af et dækblad i lighed med callaens hvide »blomst«. Bladet er 15 m. 
i omkreds og sidder paa en stilk af 31/3 m.s længde. Blomsterkolben 
er næsten 2 m. lang, og det kræmmerhusformede dækblad maaler 1 m. 
i gjennemsnit. Den kolossale blomsterstand udsender en bedøvende 
lugt, der minder om raadden fisk. 
Himmelens blaa farve har været gjenstand for de forskjelligste 
tydninger, af hvilke vel ikke nogen kan ansees for fuldt bevist. Kun 
saa meget synes sikkert, at farven skyldes luftlaget, der omgiver jorden, 
og at »himmelen« vilde se sort ud, om dette forsvandt. De fleste har 
villet finde forklaringen i den i atmosfæren opløste vanddamp, der skulde 
have en lignende blaa farve som flydende vand. Nu mener en engelsk 
