68 
Grinnell land. Morton, en af deltagerne, mente fra et høitliggende sted 
at have seet det aabne polarhav paa 819 22"n. b. Snart efter (1860 —61) 
drog amerikaneren dr. Hayes ud for ad dette aabne polarhav at søge 
polen. Han naaede til 81" 35" n. b., men fandt intet polarhav.. Efter 
ham kommer Hall (1871—73), som døde deroppe. Paa den ekspedi- 
tion naaedes 829 16" n. b. Saa kommer den store engelske ekspedition, 
ført af Nares (1875 —76), og som blev udrustet med uhyre omhygge- 
lighed, — det vil sige, der blev kostet en hel del penge paa den. Re- 
sultaterne stod ikke 1 forhold til omkostningerne, men man naaede dog 
den høieste bredde, som indtil den tid var naaet, 839 22"n.b. Engelsk- 
mændene mente derved at have godtgjort umuligheden af at naa Nord- 
polen ad den vei. 
Endnu kan nævnes Greely-ekspeditionen, der, som bekjendt, I 
1881—84 overvintrede i de samme egne. Lockwood, medlem af 
denne ekspedition, naaede 839 24" n. b., altsaa 2 minuter eller 2 kvart- 
mile længere nord end Nares-ekspeditionen. Dette er det nordligste 
punkt paa vor jordklode, som nogen, saavidt vides, indtil denne dag 
har trængt frem til. 
Ogsaa nordenfor Smithsund mødte man en sydgaaende strøm. Man 
indsaa, at forlod man landet, var alle chancer for at naa langt frem 
dermed borte. 
Ad selve landet har man heller ikke paa de kanter store chancer forat 
naa polen; thi kysten begynder, jo længere nord man kommer, mere og mere 
at dreie mod øst, og sandsynligvis ender vel landet ikke langt nordenfor. 
En 4de vei, ad hvilken man har forsøgt at naa polen, er over 
Franz Josefs land. 'Den første ekspedition, som forsøgte den retning, 
var den østerrigsk-ungarske nordpolekspedition (1872-74). Den blev 
fast ved nordspidsen af Novaja Semlja, drev nordover 1 isen og opda- 
dagede Franz Josefs land, som muligens havde været seet allerede af 
tidligere ekspeditioner!). Senere har Franz Josefs land været besøgt af 
engelskmanden Leigh Smith (1881—82). Hans skib sank imidlertid 
lige paa sydspidsen af landet, og selv var han nødt til i baade at vende 
tilbage til Novaja Semlja aaret efter. 
Saa har vi den danske ekspedition i 1883 under Hovgaard, som 
forsøgte at naa frem mere vestlgt og gik ind i Karahavet, hvor han 
blev fast i isen, blev liggende vinteren over og vendte tilbage aaret efter. 
Det har altsaa vist sig at være store vanskeligheder forbundne med 

1) Paa vedføiede kort er denne ekspeditions rute afsat (»Tegethoff«s reise: 
og drift). 
