72 
Spitsbergen eller endog søndenom dette land, og derefter være kommet 
ind i polarstrømmen, som fører ned langs Grønland. Betragtes imidler- 
tid strømforholdene paa disse kanter, saavidt de nu kjendes, vil dette 
findes at være yderst usandsynligt, for ikke at sige umuligt. »Tegethoff<- 
ekspeditionen kom fast i isen ved nordenden af Novaja Semlja, og drev 
11/, aar 1 havet mellem dette land og Franz Josefs land; men skibet 
drev ikke vestover, det drev først mod nordost, derpaa nordover, og 
derefter lidt vestover, indtil det tilsidst stansede paa sydsiden af Franz 
Josefs land. Her gaar altsaa ingen stadig vestlig strøm af betydning. 
Strømsætningen synes derimod at have en østlig retning i den sydlige 
del af dette hav, mens den længere nordpaa har en nordlig retning. 
» Tegethoff«-mændene fandt saaledes, at isfjeldene 1 Austriasund paa Franz 
Josefs land drev nordover. 
I sundet mellem det sidstnævnte land og Spitsbergen møder vi end- 
videre en strøm, som kommer nordenfra og som vilde forhindre isflaget, 
hvorpaa levningerne af »Jeanette« har ligget, fra at gaa op den vei 
nordover, selv om det var sluppet saa langt frem. Det kunde da vist- 
nok være drevet søndenom Spitsbergen, men kommen vestenfor dette 
lands sydspids maatte det have mødt en arm af Golfstrømmen, som vilde 
sætte det nordover, mden det tilsidst var naaet ind 1 den sydgaaende 
polarstrøm. Dette blev en meget lang vei, og der er saaledes, uanseet 
hvorvidt strømforholdene i havet nordenfor Novaja Semlja havde kunnet 
gjøre en saadan drift mulig, ogsaa af den grund liden sandsynlighed for 
denne antagelse, idet isflaget vanskelig kunde have tilbagelagt saa lang vei 
paa en forholdsvis saa kort tid som 3 aar, gjennem et farvand med saa 
skiftende strømsætninger. I den ydre, til Golfstrømmen stødende rand 
af isdriften vilde det desuden have været udsat for afsmeltning, førend 
det naaede Grønlands sydspids. 
Distancen fra de nysibiriske øer til den 8ode breddegrad paa Grøn- 
lands østkyst udgjør 1360 kvartmil, distancen fra det sidstnævnte sted 
til Julianehaab 1540 kvartmil, tilsammen en afstand af 2900 kvartmil. 
Denne veilængde er drevet i 1100 døgn, hvilket giver en fart af 2.6 
kvartmil i døgnet. Den tid, hvori de fundne rester har drevet efterat 
være komne paa den 8ode breddegrad indtil det naaede Julianehaab, 
kan nogenlunde let beregnes, da nævnte strøm langs Grønlands østkyst 
er vel kjendt. Efter hvad der vides derom, maa det antages, at de i 
det mindste har behøvet henimod 400 dage for at tilbagelægge denne 
vei; der blir da tilbage ca. 700 døgn som den længste tid, drivgodset kan 
