74 
rende kjendskab til de egne ikke muligt. Grønlænderne paa østkysten 
bruger ikke kastetræer af den form. En mulighed kunde synes endnu: 
at staa tilbage: at det skulde skrive sig fra en stamme eskimoer, som 
lever paa Grønlands nordlige østkyst, og hvoraf Clavering 1 sin tid 
mødte to familier. Men denne mulighed blir forsvindende liden, naar 
man betænker, at lignende kastetræer 1 hele den bekjendte del af verden 
kun bruges paa en eneste liden flek, som ligger paa Alaskas vestkyst; 
de kastetræer, som der benyttes, ligner da ogsaa dette som den ene 
draabe vand den anden. Fra et arbeide af amerikaneren Mason, 
som udelukkende behandler eskimoernes kastetræer, kan vi se, at det 
kun er omkring Port Clarence, Norton sund, Jukonflodens munding, at 
former som denne benyttes. Dr. Yngvar Nielsen har allerede gjort op- 
merksom paa den slaaende lighed mellem dette kastetræ og det, som 
er afbildet fra Port Clarence i Nordenskiölds verk om »Vega«s reise og 
en omstændighed, som maa bringe enhver tvil til at vige, om der endnu: 
findes nogen, er den, at der i vort kastetræ findes indlagt glasperler,. 
som ikke kan stamme fra denne side polen, men som er aldeles lig de 
glasperler, som Alaska-eskimoen tilhandler sig fra tsjuktsjerne, og som 
han indfælder 1 sine kastetræer paa aldeles samme vis som her er skeet,. 
ja som endog findes afbildet hos Nordenskiöld. 
Det synes saaledes, at vi med sikkerhed maa kunne paastaa,,at 
dette stykke træ er drevet fra Alaskas vestkyst over til Grønland af en 
strøm, som vi endnu ikke kjender i hele dens udstrækning, men som: 
maa antages at gaa meget nær Nordpolen eller etsteds mellem denne 
og Franz Josefs land. 
Der er imidlertid endnu flere beviser for, at en saadan strøm eksi- 
sterer. I Grønland vokser der som bekjendt ikke træer, som kan bru- 
ges til forarbeidning af baade, slæder eller andre redskaber. Den ræk- 
ved (drivtømmer), som kommer ned med polarstrømmen langs Grønlands: 
østkyst og op langs vestkysten, er derfor en livsbetingelse for den grøn- 
landske eskimo. Men hvor kommer dette tømmer fra? 
Her ledes vi atter over til landene hinsides polen. Jeg har selv 
havt anledning til at undersøge store masser af rækved paa vestkysten 
saavel som paa østkysten af Grønland; jeg har ogsaa fundet stykker 
deraf drivende i havet udenfor den sidste, og ligesom tidligere reisende 
er jeg kommen til den overbevisning, at den allerstørste del deraf kun 
kan være kommen fra Sibirien, en mindre del muligens ogsaa fra Ame- 
tika; thi man finder deriblandt furu, sibirisk lærketræ og andre nordiske 
