76 
Sammenfattes alt dette, saa synes deraf nødvendigvis at maatte 
-sluttes, at der gaar en strøm etsteds mellem polen og Franz 
Josefs land fra det sibiriske ishav mod den grønlandske 
østkyst. 
At saa maa være tilfældet, kan vi ogsaa ad anden vei ræsonnere 
-os til. Betragter vi nemlig Polarstrømmen — den brede strøm, som 
kommer ned fra de ukjendte polaregne mellem Spitsbergen og Grønland!) — 
og betænker, hvilke umaadelige vandmasser den fører med sig, da maa 
det synes selvindlysende, at de ikke kan komme fra et begrænset lidet 
basin, men at de nødvendigvis maa samles lange veie fra, saameget mere 
som polarhavet, saavidt vi kjender det, er paafaldende grundt overalt 
nordenfor Europas, Asiens og Amerikas kyster. Polarstrømmen faar 
vistnok tilvekst fra den arm af Golfstrømmen, som trænger op paa vest- 
siden af Spitsbergen; men denne lille strøm er dog langt fra tilstrækkelig 
til, og hovedmassen af sin vandforsyning henter den længere nordfra. 
Det er sandsynligt, at Polarstrømmen har sine arme udstrakte lige 
mod Sibiriens kyster og Behringsstrædet, at den ligesom suger vandet 
med sig helt derfra. Det vand, som den tager herfra, erstattes saa 
tildels gjennem den tidligere omtalte varme strøm, som trænger gjennem 
Behringsstrædet*) samt ved den gren af Golfstrømmen, som nordenfor 
Norge bøier østover mod Novaja Semlja og hvoraf sikkert nok en stor 
del fortsætter veien paa nordsiden af dette land ind i det sibiriske ishav. 
At en sydfra kommende strøm, i ethvert fald for en del, søger denne 
retning, maa allerede synes sandsynligt af den grund, at jordens rota- 
tion, som bekjendt, paa den nordlige halvkugle har tilbøielighed til at 
tvinge en nordgaaende strøm, det være sig af luft eller vand, 1 østlig 
retning; paa grund af jordrotationen maa ogsaa en sydgaaende strøm 
som Polarstrømmen tvinges vestover mod Grønlands østkyst. 
Det kan 1 forbindelse hermed bemerkes, at allerede Weyprecht 
paa »Tegethoff« iagttog en undervandsstrøm nordenfor Novaja Semlja, 
som løb østover ind i det sibiriske hav. Endvidere fremgaar det af 
iagttagelser anstillede paa »Vegac, at der løb en strøm østover langs 
: Sibiriens kyst. 
1) Denne strøm saavelsom strømforholdene i det nordlige Atlanterhav vil 
»Naturencs læsere faa god oplysning om i prof. Mohns artikel om dette emne i forrige 
aargang af »Naturen<, hvor der ogsaa findes et kort. 
2) Denne strøm har til enkelte tider af aaret en fart af 2 knob i timen. 
