88 
henseende ikke tilstrækkelige da jordkuglen ikke har en saa regelmæssig 
form, som man gjerne tror. Den bekjendte engelske fysiker Sir George 
Airy har sagt: »Forholdet mellem tyngden ved polen og tyngden ved 
ekvator er som 180 til 179. Pendelforsøg lærer os loven for tyngdens 
forandring med bredden at kjende og sætter os istand til at slutte, hvor 
stor jordens fladtrykning er, forudsat at gravitationsloven er sand. 
Hvis nu den fladtrykning, man paa denne maade finder, stemmer med 
den, vi kan regne os til ved trigonometrikse maalinger, saa er det et 
sterkt bevis for rigtigheden af gravitationslæren.< 
Polaregnene yder fordele fremfor andre dele af jorden til at anstille 
iagttagelser ogsaa af andre naturfænomener; saaledes vil bl. a. kjend- 
skabet til jordmagnetismen og luftelektriciteten 1 høi grad 
kunne befordres ved ekspeditioner, som naar frem til høie bredder. 
Om disse former af naturkraften virker paa den maade, vi almindelig 
antager, vil, som en forfatter har udtalt, ikke kunne afgjøres, »før sagen 
har været faktisk undersøgt ved det mystiske nordlige endepunkt af vor 
klodes akse.< 
Ogsaa nordlyset, dette forunderlige fænomen, som hidtil har trodset 
alle undersøgelser og al videnskabelig grublen, vil ekspeditioner til de 
ukjendte polaregne kunne bidrage til at faa forklaret. De lange polar- 
nætter med deres klare luft og tindrende stjernehvælv vil give ypperlig 
anledning til iagttagelser i denne retning; thi om man end ikke kan vente 
at finde nordlys i nogen fremtrædende grad saa langt nord som ved 
polen, saa vil dog enhver iagttagelse, enten den gaar i den ene eller 
den anden retning, være af stor betydning for granskningen af fænome- 
nets natur. 
Paa optikens omraade vil endvidere undersøgelser af solspektret og 
studier. over dæmringen være af stor betydning i hine egne, hvor aaret 
blot har en dag og en nat. 
Ser vi hen til havets fysiske geografi, saa maa det staa klart for 
enhver, at vor kundskab paa dette omraade blir mangelfuld, saa længe 
vi ikke kjender strømforholdene, vandets saltholdighed, vandets tempera- 
tur i de forskjellige dybder o. s. v. 1 polarhavet. 
Mange af disse forhold, havets temperatur- og strømforhold f. eks., 
vil det selvføigelig ogsaa for meteorologien være af stor interesse 
at faa undersøgt. Denne videnskab vil i andre henseender høste endnu 
større fordele af undersøgelser saa langt nord som muligt. Det maa 
synes næsten overflødigt at sige, at klimatet paa den nordlige halvkugle 
