127 
og bevirke forraadnelse under de der herskende eiendommelige forholde, 
men som maaske ikke kan leve paa overfladen. 
Revue scientifique. 
En alkymist i vor tid. En franskmand ved navn Tiffereau har 
nylig udgivet en bog, der bærer den lovende titel: Guldet og metal- 
lernes overgang i hinanden. Han opretholder heri for det første 
den mening — mod hvilken der heller ikke kan gjøres nogen vegtige 
indvendinger gjældende -— at uædle metallers forvandling til guld ikke 
tør ansees som nogen umulighed. Men dernæst beretter han om forsøg 
paa at foretage denne forvandling. Han var 1 1882 i Mexico og fore- 
tog der et eksperiment med noget erts; under virkning af solstraalerne 
blev det sølv, denne indeholdt, forvandlet til guld. Alkymismens problem 
skulde altsaa være løst — men desværre er der den hage ved tingen, 
at det aldrig senere er lykkedes Tiffereau at gjentage eksperimentet med 
samme heldige udfald. Alligevel opretholder han sin theori, som han 
selvfølgelig staar temmelig alene med, og viser derved en »fordomsfri- 
hed«, der var en bedre sag værdig. Det er altid slemt, naar et eks- 
periment ikke kan gjentages. 
Nye bøger. 
Forlagsforetagendet »Bibliothek for de tusen hjem« har store krav 
paa det norske publikums taknemmelighed for de mange udmerkede 
skrifter det har gjort tilgjængelig for hver eneste liden bogsamling i 
landet — bøger, som det før vilde været nogle enkeltes privilegium at eie. 
For først at holde os til de større subskriptionsverker af natur- 
videnskabeligt indhold, saa er »Darwins liv og breve< for en tid 
siden afsluttet. Vi henleder paany vore læseres opmerksomhed paa 
denne bog, som vi før har omtalt udførligt. Oversættelsen (besørget af 
'hr. Søraas) er god. 
Derefter er nu Darwins berømte hovedverk »Om Arternes op- 
rindelse« begyndt at udkomme. Valget af dette som led i en række 
folkebøger vil vel ikke undlade at.forarge endel obscuranter; os glæder 
det meget, at det er valgt, og os synes valget særdeles berettiget. Der 
er ikke nogen bog i dette aarhundrede, som har virket saa omskabende 
paa menneskenes tankesæt 1 alle retninger som netop denne, og da 
kunde vel nogen hver have lyst at læse den og lyst at eie den. Og 
