EV 
naar man var syg, enten det stod i almanakken eller ei.  Almanakken 
for 1634 har endnu fire andre tegn, nemlig for At saae oc plante, 
At jage oc fange, At hugge tre til B(rænde) og Wlyckelige Dage. 
Paa hvilken maade man tænkte sig stjernerne at virke paa saaning, 
plantning, jagt og vedhugning, er mig ikke bekjendt; derimod finder 
man i flere almanakker følgende »Regel om Aareladen<: 
»Naar Maanen gaar i Vederen, Krabben, Vecten, Scorpionen, 
Skytten, Vandmanden oc Fisken, skal man icke lade slaae Hofvet-Aa- 
deren, Lungen, Milten, Nyren, Blæren, Skamen, det tycke paa Beenene, 
Skinnebeenene oc Fødderne, men ellers de andre Ledemoder er det got. 
I de andre Tegn som Tiuren, Tvillingen, Løven, Jomfruen oc Steenbocken, 
er Aareladen gandske forbøden, uden Nøden det udkreffver.« Ligeledes 
tilføies en regel »Om Baden oc Koppesætten<, hvoraf bl. a. fremgaar, 
at naar maanen er i de og de himmeltegn, kan det ikke nytte at bade 
sig, »eftersom Svedehullerne ere da tillucte«. 
Almanakken for 1634 indeholder foruden de otte astrologiske tegn 
endnu en del andre kuriøse ting. Saaledes er en ledig plads ved enden 
af maanederne optaget af korte bemerkninger, for det meste indeholdende 
et slags historiske oplysninger, hvoraf følgende to hidsættes: 
»Anno Christi 800 udi Caroli Magni Tider, ere Messeklæder først 
forordnet i Kircker, at mand kunde see oc kiende skilsmis mellem en 
Præst oc en Soldat eller Hoffmand.<« 
»Anno Christi 605 haffver Sabinus Pawe først forordnet Klocker 
udi Kirckerne. Tilforne maatte Degnene løbe paa Gader oc Stræder, 
at raabe oc kalde Folcket til Kircke, som nu udraabis Hamburger 
Aviser.« 
De sædvanlige løbende veirspaadomme er i den samme almanak 
indblandet dels med oplysninger om enkelte stjerners heliakiske opgang 
m. m., dels med bemerkninger af en helt anden natur. Saaledes heder 
det under februar: 
»Nu følger bestandig Lufft. kalt. wlystig Sneewind eller regen. For- 
gifftig Damp. Ruste dig til fare. Fanden vil nu Nør paa.< 
Forfatteren synes at have staaet i den tro, at mørkets fyrste under 
almindelige omstændigheder holder til i de varme lande og kun en 
Gang imellem tager en razzia paa høiere bredder. Derefter fortsættes 
under mars maaned: 
»Fanden er nu løss, Skibmand vaage oc bede. temperert. Splid 
iblant de Lærde, tag skantzen 1 act. wlycke. storm uvæir. Hagel, f. hur- 
