133 
lumhei. temperert. vær forsiunlig. skøn lustig veir: Nu slaar sommeren 
sin Fane ud.« 
Værst var imidlertid udsigterne for august maaned samme aar; 
da heder det: 
»Fanden blifver nu Abbet i Klosteret. Torden Liunet Torden regen 
stor heede« o. s. V. 
I 1683 og de nærmest følgende aar er der foretaget indgribende 
forandringer og utvilsomme forbedringer i den danske almanak. Alt, 
hvad der smager af astrologi, er udeladt, til og med veiret. Den eneste 
antydning er følgende slutningsord i den indledning, hvori den nye ord- 
ning forklares: »Naar nogen steds findis Tegnet (| nær, betyder det at 
Maanen den Dag er nærmist Jorden, hvilket plejer at give Forandring 
i Veirliget, naar Ny- og Fuldmaane eller Qvartererne dermed indfalder.< 
Det var alt, hvad man fik til erstatning for de mangfoldige spaadomme. 
Istedet er der kommet fyldigere astronomiske oplysninger. Det er ikke 
vanskeligt at gjette, hvem disse reformer skyldes. I 1681 var den be- 
rømte Ole Rømer efter et fleraarigt ophold i Frankrige, hvor han 
havde udført fortjenstfulde videnskabelige arbeider, bleven kaldt hjem 
for at overtage posten som professor i astronomi og bestyrer af det 
runde taarn i Kjøbenhavn. Vistnok synes Rømer ikke at have havt 
nogen direkte befatning med almanakken, som 1 disse aar bærer andre 
navne paa titelbladet; men det ligger nær, at det er hans indflydelse, 
som her har gjort sig gjældende. 
Imidlertid synes disse forandringer ikke at have faldt i publikums 
smag. Allerede 1 1687 indledes almanakken med en kgl. forordning, 
hvori hentydes til, at en udbredt hemmelig handel med ulovlige alma- 
nakker, formodentlig af den gamle sort, har fundet sted i de nærmest 
foregaaende aar. Man synes dog ikke at have næret fuld tillid til 
effektiviteten af de i den samme forordning fastsatte straffebestemmelser;, 
thi i den samme almanak har man fundet sig befølet til at gjenoptage 
ikke alene veiret, men ogsaa tegnene for aareladning og kopsætning. 
Disse holder sig derpaa endnu i nogle aar og forekommer for sidste 
gang i 1699, hvorimod veiret som bekjendt vedblev at gaa igjen 1 
almanakken næsten lige til vor tid. 
Efterat Hansteen havde begyndt med den norske almanak (i de 
sidste aar af den danske tid havde man dog beregnet en særskilt 
almanak for Kristianias polhøide) giver han gjentagne gange tilkjende 
