135 
merkværdigt, hvor længe denne tro paa maanen har kunnet holde sig, 
og hvor udbredt den endnu er, især blandt søfolk. Naar man frem- 
lægger det argument, at omhyggelige undersøgelser af mangeaarige me- 
teorologiske observationsrækker ikke har været istand til at fremdrage 
nogen merkbar virkning af maanen, saa faar man gjerne til svar, at det 
kan nok hænde, det er saaledes paa landjorden, men paa søen er det 
anderledes. Troen er rimeligvis opkommen ved et slags induktion fra 
maanens sikre og uimodsigelige indflydelse paa høi- og lavvand, og 
grunden til at den har kunnet holde sig saa længe er antagelig den, at 
da maaneskifterne indtræffer hver syvende dag, og veirforandringer og- 
saa er ret hyppige, saa kan det ikke undgaaes, at de af og til træffer 
sammen; naar man saa tillige, hvad ofte sker, tøler regelen derhen, at 
veirforandringen ikke netop behøver at komme paa dagen, men et par 
dage før eller et par dage efter, saa nærmer sandsynligheden for sam- 
mentræf sig allerede sterkt til vished. Det tør vel ogsaa hænde, at den 
store nytte, som sømanden i det hele taget har af maanen, og den ind- 
flydelse, som den 1 visse tilfælde kan have paa hans opfatning af veiret, 
kan have bidraget sit til, at han kun ugjerne gjør noget afdrag i de gode 
egenskaber, som den vistnok ikke har, men som man fra gammel tid 
har tillagt den. Naar det saaledes er mørk nat med stygveir, og der- 
efter maanen staar op, saa bliver det naturligvis lyst, og dette er straks 
en lettelse; 1 lys er naturmagterne mindre overvældende end i mørke. 
Af de forskjellige astronomiske data, som Hansteen efterhaanden 
indførte i almanakken, er en del gaaet over i den søkalender, som 
udgives i de senere aar. Angaaende det egentlig astronomiske ind- 
hold af den almindelige almanak skal jeg gjøre den bemerkning, at 
det store publikums kjendskab til den del af astronomien, hvortil disse 
oplysninger i almanakken nærmest knytter sig, synes at være 1 langsom 
tilbagegang, rimeligvis overalt. Det er heller ikke vanskeligt at paavise 
et par grunde, der virker i denne retning. Først den store udbredelse 
af gode ure. I de tider, da ure var sjeldne, var der en hel del men- 
nesker, som var nødte til, ialfald af og til, at have sin opmerksomhed 
henvendt paa himmelen og dens daglige bevægelse blot for at faa en 
inddeling paa sin tid. Telegrafen og de hurtige kommunikationer virker 
i samme retning, forsaavidt som de gjør det saameget lettere at faa et 
ur rigtig stillet. For de store byers vedkommende kommer hertil endnu 
en ting, nemlig den gode kunstige belysning, som til en vis grad gjør 
