148 
denne forreste del opstaar anlægget til hjerne i form af tre særskilte 
udbugtninger, de saakaldte hjerneblærer (se fig. 4, f, m, b), af hvilke 
hver enkelt udvikler sig til en særskilt del af det udvoksede dyrs hjerne. 
Det er af interesse at disse første anlæg til hjerne er omtrent de samme 
hos alle hvirveldyr. Hos pattedyrene og fuglene, der som voksne har 
en langt mere kompliceret hjerne, undergaar de i løbet af sin udvikling 
temmelig store forandringer, mens hjernens embryonale bygning hos 
de lavere hvirveldyr: krybdyr, padder og fiske hele livet igjennem bibe- 
holdes 1 en mere uforandret skikkelse. I denne forbindelse maa vi 
dog bemerke, at anlægget til hjerne ikke opstaar af kimskivens almin- 
delige celler, men af en udpræget langstrakt cellestreng, som ligger i 
fosteranlæggets midtlinie og udgjør begyndelsen til rygmarvsstrengen, 

Fig. 4. Rygmarvs- og hjerneanlæg hos et ungtoster, sterkt forstørret. 
hvis forreste del det altsaa er, at hjerneanlægget danner sig. Denne 
cellestreng fremtræder som en ophøiet stribe langs fosterets midtlinie. 
Fra den forreste hjerneblære vokser der frem to udbugtninger, 
de første begyndelser til øine (fig. 5, a), som gradvis afsnører sig 
fra hjerneanlægget, og i hvilke der foregaar forandringer, som fører til 
dannelsen af øiets forskjellige dele, linse, nethinde o. s. v. Samtidig 
danner der sig lidt længere nede et par andre udbugtninger, som er 
anlægget til høreorganet (fig. 5, b). 
Kort efter af nervesystemets dannelse er begyndt, sker de første 
antydninger til udvikling af et andet organsystem, idet der under ryg- 
marvstrengen opstaar en anden cellestreng, den saakaldte chorda, der 
udgjør den første begyndelse til rygraden. Denne omgiver sig med en 
skede, og i og omkring denne er det, at ryghvirvlerne danner sig hos 
