166 
med god appetit, naar naalebundterne er fjernede, og at visse dele af 
de samme planter, hvor dette beskyttelsesvaaben mangler, spises med 
begjærlighed. 
Af hvilken grund forkisling (»forstening< om man vil) virker be- 
skyttende for de dermed forsynede planter, ligger lige i dagen, og det 
skal vi ikke opholde os ved. Vi skal kun nævne, at mais, der blev 
dyrket paa en saadan maade, at cellevæggene ikke kom til at inde- 
holde den normale kiselmængde, spistes med begjærlighed, mens sneglene 
kun høist ugjerne gav sig ikast med almindelig mais og kun formaaede 
at spise ganske lidet af den. Stahl mener derfor, og visselig med rette, 
at forkislingen er en uomgjængelig betingelse for græsarternes eksistens, 
og hvilken betydning den da har for landbruget skal der ikke stor fantasi 
til at forestille sig. Man tænke sig blot, at landmanden skulde være 
nødt til foruden sine mange andre fiender ogsaa at bekjæmpe myriader 
af snegle! Deres graadighed er jo velkjendt for enhver haveeier. 
De forskjellige her opnævnte »indre beskyttelsesmidler« er yderst 
udbredt i planteriget og findes især hos alle vekster der ved sin glatte 
overflade og sin bløde beskaffenhed synes at maatte være et let bytte 
for sneglenes saavelsom for andre planteædende smaadyrs efterstræbelser. 
De planter, hvor de mangler, er især saadanne, der er beskyttede ved 
ydre vaaben: stive børstehaar o.1., der som et pallisadeverk forhindrer 
sneglene fra at faa adgang til dem. Og disse planter liker derfor 
sneglene i regelen særdeles godt, naar man kun gjør dem tilgjængelige 
ved borttjernelse af børstehaarene. Derfor spises de børstehaarede plan- 
ters blade ogsaa gjerne, naar de af en eller anden grund (f. eks. ved 
beitning) er beskadigede paa en saadan maade, at sneglene kan komme 
til at gnave paa dem fra en kant, der ikke er beskyttet ved haar. 
Børstehaarenes, filhaarenes og alle de andre forskjelligartede haar- 
formers virkemaade i planternes kamp mod sneglene skal vi ikke gaa 
nærmere ind paa. Den er let forstaaelig, uden nærmere forklaring, 
naar man erindrer, hvor stive og skarpe disse haar er, og hvor blødt 
sneglenes legeme er, og det nyeste og merkeligste ved Stahls under- 
søgelser er netop de indre beskyttelsesmidler, vi her har omtalt. 
Dr. J. Brunchorst. 
