192 
for undersøgelser paa mange forskjellige steder og resultatet af disse 
undersøgelser er angivne i nedenstaaende tabel, der angiver kvælstof- 
mængden i kilogr. pr. hektar land og pr. aar: 
Kilogram. 
Rothhamstead (England). . . . . . . . 09.00 
Tristér burg (Preussemprada: 00. 16086 Sdoliønre 
Kusehena (Posen) St 000 ahig 4o1hapdle.ga 
Regenwalde (Pommern) . : 2 ur GD 
Pröskan (Schlesien) 140.145 goalrdarphk Jesse 
Dane (Brandenburg). +00. al. Us ge spe 
Ida-Marienhiitte (Schlesien). . . . . . . 13.10 
Florence og Vallombrosa . . .+. 1.4 .072.90 
PåaeisgS0bigt (uns ao Gå9 495 VIS OsunGEeT 
I gjennemsnit 12.70 
Selv for Europas vedkommende varierer altsaa kvælstofmængden 
betydeligt, hvad der jo er ganske naturligt, da baade nedbørmængden: 
og kvælstofmængden i luften er yderst forskjellig paa de torskjellige 
steder. Og endnu mere afvigende er efter de nyeste undersøgelser for- 
holdet for tropernes vedkommende. 
Mens det i den tempererede zone væsentlig er ammoniakforbin- 
delser, der »falder ned fra himmelen<, indeholder regnvandet i troperne 
foruden ammoniak ogsaa salpetersure forbindelser. I Caracas 1 Vene- 
zuela f. eks. tilføres der aarlig jorden 5.78 kgr. kvælstof pr. hektar i 
form af salpetersure salte og et lignende forhold finder sted paa Réu- 
nion, medens den tilsvarende kvælstofmængde i Europa neppe nogen- 
sinde naar op over 0.83 kilo. Denne kvælstofmængde har samme 
gjødningsværdi som omtrent 50 kilo salpeter, som altsaa under troperne 
hvert aar gratis bliver tilført hver hektar jord! Det er som de franske 
forskere, der har undersøgt sagen, udtaler, »en sand gjødningsregn,. 
der udtømmes over markerne«, og dertil kommer altsaa endnu de 
ganske betydelige ammoniakmængder. Der er ingen tvil om, at tro- 
pernes frugtbarhed for en væsentlig del skyldes denne naturlige gjødslings- 
proces. 
Ciel & Terre. 

