230 Å 
nu er, til 346000 kubikmeter pr. døgn. En saa stor vindkjedel kan 
naturligvis ikke bygges som almindelig af sammenklinkede jernplader, 
men man holder paa med at aniægge den under jorden. Man fører 
en lodret grube ned i fjeldet til 80 meters dybde, og her nede ud- 
sprænger man hulrummet 1 fjeldet. Dette bliver saa bagefter udmuret 
med cementmur og beklædt med blyplader for at blive fuldstændig 
vand- og lufttæt. Nedløbsrøret skal, naar det hele er færdigt, fyldes 
med vand, saa vil luften derinde blive staaende under et konstant tryk 
af 80 meters vandhøide, hvilket svarer til 8 atmosfærers tryk. I denne 
underjordiske beholder, skal luften drives ind af kompressionsmaskinerne. 
Fra de nuværende smaa vindkjedler føres luften gjennem et 30 
cm. vidt støbejernsrør ud i byen, og fordeles rundt omkring ved mindre 
afledninger til de huse, hvor trykluften skal anvendes. Det yderste 
punkt af rørledningen er for tiden ved Madeleinekirken 1 10 kilometers 
afstand fra centralstationen. Konstruktionen af denne rørledning er saa 
fuldkommen, at man ikke har kunnet spore det allermindste lufttab i 
ledningen, og tryktabet i de yderste forgreninger er paa den tid af 
dagen, forbruget er størst, i det høieste 1 atmosfære. Naar forbruget 
af luft er mindre, er tryktabet naturligvis ogsaa mindre. Mange gange 
kan der endog ikke paavises noget tryktab. Paris er som bekjendt 
forsynet med et særdeles udviklet kloaksystem, idet der under ga- 
derne løber store hvælvede kanaler, hvori der er godt arbeidsrum, 
og hvor alle ledninger for vand, gas og elektricitet ophænges under 
hvælvet. Dette forhold har naturligvis i høi grad lettet anvendelsen af 
den komprimerede luft, som derfor mere og mere trænger igjennem og 
benyttes til de mest forskjelligartede øiemed. 
Det vigtigste af disse er drift af maskiner. Anordningen af en 
saadan maskine vises i fig. 3. c er en luftmaaler, hvor luftforbruget 
aflæses paa samme maade, som gasforbruget i en gasmaaler. v er en 
reduktionsventil, som forandrer trykket til 4 å 41/3 atmosfære, 0 er den 
før omtalte forvarmeovn, der har stor lighed med en almindelig varme- 
necessær, og M er selve luftmaskinen, der er konstrueret som en almin- 
delig dampmaskine. 
En saadan luftmaskine kan nu naturligvis benyttes til ved remled- 
ninger at drive arbeidsmaskinerne i verkstedet. Dens fordele fremfor 
andre kraftmaskiner er overordentlig store. Først og fremst forpester 
den ikke arbeidsluften, som damp- eller gasmaskinerne, ved at blæse 
ud giftige eller ialfald skidne og ildelugtende forbrændingsprodukter, 
