247 
skal dette forklares? Dubois mener, at det lysfrembringende stof er et 
slags ferment i lighed med kornets diastase,l) og at dette ferment, der 
destrueres ved opvarmning, frembringer lys ved at bevirke kemisk søn- 
derdeling af et andet stof. Sætter man vand til de tørrede musling- 
stykker, saa begynder de at lyse af den grund, at fermentet, hvis virk- 
somhed er stanset ved tørringen, paany begynder at fungere. Ved tør- 
ring alene blir denne slags fermenter nemlig ikke ødelagt. I den kogte 
musling eller i den kogte lysvædske var fermentet ødelagt, mens det stof, 
paa hvilket det virker, var bibeholdt; i den lysvædske, som man 
havde overladt til sig selv derimod, var fermentet bevaret, men havde 
opbrugt hele den tilstedeværende mængde gjærbart stof. Først ved blan- 
ding af den fermentholdige vædske med den gjærstofholdige kogte musling 
eller med den gjærstofholdige vædske kan derfor lys frembringes. Denne 
theori, der i væsentlige punkter falder sammen med Radziszewski's, for- 
klarer en hel del omstændigheder ved dyrenes lysning, bl. a. ogsaa den 
omstændighed, at ogsaa en filtreret vædske, der ikke indeholder levende 
celler, kan være lysende. Efter denne theori er de lysende dyrs andel 
i fænomenet forholdsvis ringe. Det eneste, de gjør, er at tilveieskaffe de 
nødvendige stoffer, ved hjælp af hvilke lyset frembringes, og at sørge 
for, at de betingelser er tilstede, som er nødvendige forat stoffernes indvirk- 
ning paa hinanden skal kunne finde sted. Dyrenes nervesystem eller 
den dyriske elektricitet derimod, som af flere forskere er tagne tilhjælp 
forat forklare fænomenet, de har efter denne theori og efter de forsøg, 
paa hvilke den er bygget, intetsomhelst at gjøre med lysningen, som vi 
efter begge de nævnte forskeres undersøgelser har lov til at anse som 
et biprodukt, frembragt ved en simpel kemisk omsætning mellem stoffer, 
hvis natur for størstedelen endnu er aldeles ukjendt. 
Ogsaa lysbacillernes lys maa opfattes som en følge af en kemisk 
proces, der foregaar i de yrsmaa væseners legemer, men hvis livlighed 
synes at være afhængig af bacillernes velbefindende, idet alt, hvad der 
er gavnligt for bakteriernes udvikling, gjør lyset sterkere, mens det 
svækkes af enhver skadelig indvirkning. 
1) Der bevirker, at kornets stivelse ved mæltningen forvandles til sukker. 
