252 
fiendes hoved, men ikke til at gribe føden. Uden sine trælles bistand 
vilde disse myrer dø hungersdøden. Naar en af disse amazoner føler 
sult, banker den blot med følehornene paa slavens hoved, hvorpaa 
denne skynder sig at made den ved at sætte mund til mund. Det er 
saaledes i sandhed fornemme damer, der bogstavelig ikke er gode for 
noget, uden til at dræbe; de ere saa fornemme, at de ei forstaar at 
bygge sit rede, føde sine larver, ja ei engang sig selv. I sine bekjendte 
undersøgelser prøvede Huber at indelukke i en glasbeholder 30 myrer 
af denne art, tilligemed larver, myreeg og rigelig føde; men uden bi- 
stand kunde fangerne ikke æde, dertil var de for fornemme, og de 
fleste døde af hunger. Til de overlevende indførte han saa en sort 
slave (formica fusca); den gav sig straks med stor dygtighed ifærd 
med arbeidet, madede og frelste saaledes de forsultne herskerinder, byg- 
gede celler, hvori den anbragte larverne og fik omsider alt i orden. 
Endnu forunderligere forekommer det, at hos visse arter den igjen-- 
nem en lang række generationer fortsatte lediggang har endt med, at 
de aristokratiske myrer er blevne uskikkede endog til krigerhaandver- 
ket, som de dog ene har givet sig af med. Saaledes fortæller Forel 
om strongylognathus testaceus, at den er blevet en slags karikatur paa. 
en krigsmyre. Den har bevaret sit krigerske instinkt; men paa dens: 
røvertog svigtes dens mod af dens legemskræfter. Den udtrætter sig 1 
overflødige anstrængelser for at bortføre de erobrede larver, og den 
vilde aldrig naa sin hensigt, hvis ei slaverne, som allevegne følger den, 
kom den til hjælp og med lethed bortførte byttet. Modet alene er ei 
tilstrækkeligt til krigerhaandverket, dertil udfordres ogsaa legemskræfter. 
Letourneaus undersøgelser, af hvilke vi her kun har refereret ganske 
lidet, er ei alene af stort værd for menneskets forhistorie, men de er tillige 
interessante og fængslende, idet de, ved sammenligningen mellem men- 
nesket og dyrene, ligesom lader os føle med fingeren harmonien i de 
love, der leder livets udvikling. 
F. U. 
Mindre meddelelser. 
Druesukker fremstillet paa kunstig vei. Vi har tidligere (i 
aargangen 1888) meddelt vore læsere, at det var lykkedes tyske kemi- 
kere at fremstille visse sukkerarter kunstigt, d. v. s. uden levende væ- 
seners medvirkning, som man indtil for faa aar siden ansaa som uom- 
gjængelig nødvendig for frembringelsen af saa sammensatte organiske 
