253 
forbindelser som sukkerarterne. Det var imidlertid dengang ikke lykkedes 
at frembringe den for planternes livsproces vigtigste sukkerart, drue- 
sukkeret, kunstigt. Ogsaa det skridt er nu gjort, idet en af de kemi- 
kere, som tidligere har arbeidet over dette emne, E. Fischer, har fundet 
en fremstillingsmaade, efter hvilken det gaar an at »opkonstruere< drue- 
sukker af glycerin eller endog af formaldehyd (CH, O), et stof, der 
atter kan fremstilles af methylalkohol (saakaldt træspiritus). Methyl- 
alkoholen kan nu atter — om end ad en yderst omstændelig vei, som 
man aldrig vilde finde paa at bruge i praksis, fremstilles af kul, og det 
er altsaa nu utvilsomt muligt at frembringe en af de for plantelivet vig- 
tigste forbindelser, et næringsstof af stor værdi for mennesket, med ele- 
mentet kulstof som udgangspunkt. For seksti—sytti aar siden vilde man 
anseet den mand for halvgal, som havde forudsagt, at en saa merk- 
værdig opdagelse skulde gjøres. Nu er den gjort, og vi har kanske da 
ikke langt igjen, før vi naar frem til fuld forstaaelse af maaden, hvorpaa 
planternes omdannelse af kulsyre til stivelse gaar for sig. Og er først 
den forstaaelse naaet, saa kan man ingenlunde være sikker paa, at det 
næste skridt ikke bliver at eftergjøre denne ernæring kunstigt, at man 
ikke vil kunne opnaa at fremstille sukker og stivelse — stoffer, som er 
meget nær beslegtede — af luftens kulsyre uden planternes mellemkomst, 
eller med andre ord gjøre jorden til en for menneskenes ernæring mindre 
væsentlig ting.) Men er det kanske altsammen fremtidsdrømme, saa er 
ialfald et sikkert, at druesukkerets kunstige fremstilling er en yderst 
vigtig opdagelse. 
Levninger af panser hos hvalerne. Hos en liden hval fra det 
indiske ocean (neomeris phocaenoides) har prof. Kiikenthal i Jena fundet 
eiendommelige hudplader over en stor del af rygsiden. »Panseret< 
begynder et stykke bagenfor munden og strækker sig bagover til midten 
af kroppen. Det bestaar af aflange i regelmæssige længde- og tver- 
rækker anordnede hudplader af 5 mm. længde og 3—4 mm. bredde 
adskilte ved folder af tyndere hud. Ogsaa paa hovedet findes lignende 
plader, særlig omkring blæsehullet. Paa et foster, der fandtes i samme 
hval, fandtes der merkbare antydninger, ikke alene til disse plader, men 
ogsaa til et slags panser paa over- og underkjæven. Efterat han havde 
undersøgt den indiske hval og derved var bleven opmerksom paa for- 
holdet, har Kiikenthal ogsaa hos endel andre beslegtede arter (bl. a. 
ogsaa hos den almindelige nise) fundet antydninger til et lignende hud- 
panser, om end meget svage. Han antager, at disse hudplader er at 
