254 
opfatte som levninger af et ordentligt panser, som hvalernes forfædre i 
længst forsvundne tider har været i besiddelse af. 
sLuffa*. Det er et nyt produkt, som alt i nogle aar er bragt 
i handelen; man kunde godt kalde det landsvamp i iighed med hav- 
svampen, i hvis sted det i flere retninger finder anvendelse. Det er 
frugten af luffa ægyptiaca, som hører til cucurbitaceernes familie, og 
hvis oprindelige voksested er Ægypten og Arabien, og som desuden 
dyrkes paa vestkysten af Afrika. Det er en slyngplante, der ofte naar 
en længde af indtil 10 meter, men sjelden bærer mere end et dusin 
frugter; friske har disse formen af et eg, omtrent 50 centimeter lang og 
20 ctm. bred, meget kjødrig og grøn med sorte længdestriber. Det er 
frugtens meget forgrenede aarevæv, som, efterat det er blevet befriet for 
overhud, saft og frøkorn, gaar i handelen under navn af »loufahc. 
Der, hvor denne plante vokser, har de indfødte alt længe anvendt 
loufah i stedet for svamp eller børste. Naar frugten skal tilberedes, 
skræller man den først, derpaa bankes den og udvaskes 1 vand for at 
skille den ved den slimede saft og frøkornene; man faar da en pakke 
filtret traadvæv, blødt, elastisk og i stand til at opsuge vand, som den 
bedste svamp. I regelen indføres loufah hele, hvorimod de europæiske 
fabrikanter ofte ved et længdesnit giver dem den skaalform, som er 
saa yndet ved svampen; men om ogsaa denne form falder behageligere 
ved brugen, saa er frugten uden dette indsnit langt varigere. 
Siden der i Halle er anlagt en fabrik for at bearbeide dette stof, 
har det fundet en meget udbredt anvendelse. Man laver af loufah i 
stedet for filt eller straa saaler til at lægge i fodtøiet, der er udmerkede, 
thi om vinteren holdes fødderne varme, om sommeren kjølige, og altid 
tørre; de er meget elastiske og let at udvaske 1 sæbevand, Man bruger 
dem og som underlag under sælen for at opsuge sveden fra hesten. 
En stor del sælges ogsaa som badesvampe, men hyppigst anvendes de 
i den seneste tid ved forfærdigelsen af kirurgiske bandager, hvor de 
synes at skulle fortrænge brugen af »skovulde. 
Utvilsomt vil der med tiden endnu findes talrige anvendelser for 
denne frugt, hvoraf der for tiden paa markedet i London udbydes 
uhyre masser 1 uberedt tilstand til en saa ringe og billig pris, at dets 
anvendelse sikkert kun er et tidsspørgsmaal. 
Frugtkjernerne indeholde en fed olje, dog ikke saa meget, at det 
hidtil har kunnet betale sig at uddrage den; derimod er den slimede 
frugtsaft yderst rig paa bassorin, i den grad, at en infusion ved af- 
