274 
det er tilfældet med veirforudsigelserne af alle slags. Blandt dem, vi 
kalder »moderne veirprofeter<, medtager vi selvfølgelig ikke dem, som 
efter rent personligt skjøn, uden nogetsomhelst udgangspunkt, drager 
slutninger angaaende veiret; men selv de veirspaamænd, der er aller- 
mest moderne, og som holder sig paa det strengeste til videnskabens 
lære, selv de har det tilfælles med de profeter, vi ovenfor karakteriserede, 
at deres spaadomme er usikre. For at vise dette og for at illustrere 
hvad værdi de forskjellige slags veirspaadomme har, er det nødvendigt 
at gaa ind paa de forskjellige metoder, som 1 vore dage kommer til 
anvendelse ved forudsigelse af denne sort. 
Der er to forskjellige synspunkter, ud fra hvilke man kan forudsige 
veiret: Det første er den antagelse, at veiret her paa jorden, bortseet 
fra de lokale forholde, ene og alene er afhængig af den varme, vi mod- 
tager fra solen; det andet er, at foruden solen ogsaa alle mulige andre 
kosmiske indvirkninger er af betydning. 
Da dette andet synspunkt er langt mere omfattende end det første, 
saa vil det være ren letsindighed uden videre at forlade det, og vi ved 
jo ogsaa, at man fra de ældste tider af har antaget, at himmellegemerne, 
og særlig da planeterne og maanen, var de vigtigste af de faktorer, der 
bestemte veiret, og at solens varme aldeles ingen rolle spillede. Ud fra 
dette synspunkt var det, de astrologiske veirforudsigelser blev fabrikerede, 
og ogsaa i folketroen har man fra de ældste tider af betragtet maanen 
som den vigtigste veirmager. 
Da eksakte naturvidenskabelige metoder kom til anvendelse ved 
undersøgelsen af de atmosfæriske fænomener, var det forbi med pla- 
neternes indflydelse, da den ikke paa nogen maade kunde sikkert paa- 
vises. Med maanens indflydelse derimod beskjæftigede man sig meget 
indgaaende, og tiltrods for at resultaterne ofte modsagde hinanden, blev 
det utvilsomt, at maanen virkelig havde nogen indflydelse, men rigtignok 
en saa overordentlig liden, at det efter alle fagmænds overensstemmende 
dom var aldeles unødvendigt at tage hensyn til den, naar det gjaldt at 
udfinde, af hvilke faktorer veiret var afhængigt. Imidlertid havde man 
bragt paa det rene, at den vigtigste aarsag til luftens bevægelse, og der- 
med ogsaa til veirets beskaffenhed, laa i solens opvarmning af jorden 
og atmosfæren. I begyndelsen mente man, at al luftbevægelse, alle 
vinde og alle veirforandringer kunde føres tilbage til ækvatorial- og 
polarstrømmene, og at deres vekslinger og deres kamp med hinanden 
skulde give forklaring til alle veirligets skiftninger. Senere kom man 
