275 
efter en for vore egne endnu meget vigtigere og betydningsfuldere faktor 
i dannelsen af hvirvelstorme af uanet omfang og i deres bevægelse hen- 
over egnene i den tempererede zone. Denne sidste faktor viste sig da 
for alle lande udenfor troperne at være af saa overveiende betydning, 
at ingen andre indflydelser spillede nogen merkbar rolle i forhold til 
den, og saaledes blev cyklontheorien til grundlaget for den moderne 
veirforudsigelse. Paa dette grundlag er det alle de meteorologiske central- 
stationers spaadomme hviler, og om jeg end kan antage, at læserne 
kjender grundprinciperne for disse veirforudsigelser, saa maa jeg dog 
faa lov til her at give en kort oversigt over dem. 
Skibsfarten paa Vestindien og i de indiske og kinesiske have havde 
gjort os bekjendt med mægtige hvirvelstorme af uanet heftighed, under 
hvilke luften med rasende fart var 1 hvirvlende bevægelse omkring et 
midtpunkt, som sammen med den hele hvirvel havde en fremadskridende 
bevægelse. Det varede længe, inden den erkjendelse trængte gjennem, 
at ogsaa stormene i den tempererede zone stammede fra lignende hvirvler. 
Collin og Ferrel i Amerika, Buysballot i Europa bragte i femttaarene 
dette paa det rene, og loven om hvirvelbevægelsen i cykloner heder nu 
almindelig den Buyballot'ske lov. Siden den tid er man ved utallige 
iagttagelser naaet frem til følgende sikre resultater. 
I. lagttager man lufttrykket over en stor del af den tempererede 
zone paa et givet tidspunkt, saa finder man for det meste omkring et 
sted, hvor lufttrykket er lavest, kredse med stadig høiere lufttryk saa- 
ledes, at et rids af lufttrykkets fordeling har udseendet af en stor hvirvel. 
Stedet for det laveste lufttryk har man kaldt depressionscentrum. 
I. I denne hvirvel blæser vindene efter den Buysballot'ske lov, 
d. v. s. de omkredser saa at sige depressionscentret, paa den nordlige 
halvkugle i den modsatte retning af den, i hvilken viserne paa et uhr 
bevæger sig (paa den sydlige 1 samme retning). 
HI. Vindene er desto heftigere, jo hurtigere lufttrykket stiger, efter- 
som man bevæger sig udover fra depressionscentret, og er derfor oftest 
heftigst 1 nærheden af dette. 
IV. Depressionscentret selv med den hele hvirvel skrider i regelen 
frem fra vest mod øst eller fra sydvest mod nordøst. Hvirvelcentrernes 
baner kan forøvrigt variere paa flere maader, som man af erfaring 
kjender nogenlunde til, uden at man dog i det enkelte tilfælde kan 
have nogen sikkerhed for, hvilken vei, de vil tage. 
V. Der er ogsaa altid begrænsede omraader, hvor det høieste 
18* 
