276 
lufttryk indtager centret, de saakaldte anticykloner. Ogsaa disse flytter 
sig, men lovene, de følger, er endnu mindre kjendte end de, der be- 
hersker cyklonernes bevægelse. 
Disse punkter danner grundlaget for de meteorologiske instituters 
veirforudsigelser, og om vi end ikke kan gaa ind paa de detaljer, som 
herved kommer i betragtning, saa skal vi dog forsøge paa at forklare 
hovedtrækkene ved den fremgangsmaade, som følges. 
Ved hjælp af de gjennem telegrafen fra alle kanter indløbne iagt- 
tagelser opkonstruerer man det veirkart, vi alle kjender. Paa dette er 
de steder, som har samme lufttryk, forbundet ved linjer, og paa denne 
maade faar man et billede af lufttrykkets fordeling. Heraf kan man nu 
straks se, om der et eller andet sted findes en cyklon. Er der en saa- 
dan, saa blir spørgsmaalet, hvor dens centrum, depressionssionscentret, 
skal vandre hen, og hvor det den næste dag skal befinde sig; forudsigel- 
sen gaar jo nemlig ud paa at angive veiret for den næste dag, og kun 
for den. 
Ifølge punkt IV kan man udfinde, hvilken vei hvirvelcentret sand- 
synligvis vil tage, og er dette skeet, saa ved man, hvorledes man har 
ret til at formode, at lufttrykfordelingen den næste dag vil være, og 
deraf følger da atter, i overensstemmelse med den Buysballot'ske lov, 
vindretningen paa de forskjellige steder. Naar man ved, hvad slags 
vind man skal have den næste dag, saa kjender man imidlertid ogsaa 
veiret, da det i første linje er afhængigt af vinden. 
Herved kommer da mange forhold 1 betragtning, som ved erfaring 
er bragt paa det rene. Saaledes er det bekjendt, hvad slags veir, der 
pleier at ledsage anticyklonerne, hvilken indflydelse disse 1 almindelighed 
har paa cyklonernes bevægelse, hvad slags veir der følger med de for- 
skjellige vindretninger, hvorledes vindene er forskjellige, eftersom de hører 
til en cyklon eller en anticyklon o. s. v. 
I denne hele veirprognose er der kun et fast punkt: den Buysbal- 
lot'ske lov; kjender man lufttrykkets fordeling paa en bestemt tid, f. eks. 
paa den næste dag, saa kan man ogsaa angive vindenes fordeling og 
derigjennem veiret. Alt det, som skal til for at bestemme lufttryks- 
fordelingen paa en følgende dag, er derimod mere eller mindre usik- 
kert, skjønt ogsaa disse forhold er undersøgte gjennem tusener af om- 
hyggelige iagttagelser gjennem mange aar. Anvendelsen af disse erfarings- 
resultater paa det enkelte tilfælde, det er det subjektive ved disse forud- 
sigelser, og det er det derfor, som gjør dem usikre. Og det vil de 
