282 
viser, at den antagne indflydelse er netop saa ubestemt, som de ud- 
skjældte »kathedermeteorologer« havde paastaaet. Hvis ingen af de kritiske 
dage havde vist sig stormfulde, saa vilde jo det været et bevis for, at 
en indflydelse fandt sted — men rigtignok den modsatte af den, Falb 
havde paastaaet. Saaledes som forholdet virkelig er, lader der sig 
imidlertid ikke paavise nogensomhelst indvirkning, og maanens ind- 
flydelse hører derfor ikke med til de faktorer, som bestemmer veiret. 
Den eksisterer nok, men det er, trods alle anstrengelser, ikke lykkedes 
at opdage, at den har nogen indflydelse, der kommer i betragtning ved 
siden af de hovedfaktorer, som vi omtalte 1 de ovenfor anførte 5 punkter. 
Men hvilke veirprofeter kan vi da henvende os til med nogenlunde 
haab om et paalideligt svar? Vil man nøie sig med en forudsigelse af 
veiret den følgende dag, saa er det kun de meteorologiske instituters 
veirprognoser, man kan tage. hensyn til. Vil man derimod absolut 
kjende veiret gjennem en længere fremtid, saa kan man henvende sig 
til hvemsomhelst — tl den første den bedste sømand, til en gammel 
kjærring eller endelig til Falb. 
En ny ø — Falcon.) 
I 1831 blev man meget overrasket over at erfare, at en ny ø, 
som man senere blev enig om at kalde for Julia, var dukket op af 
havet midtveis mellem Siciliens kyst og øen Paratellaria, bekjendt for 
sin vulkanske beskaffenhed, sine varme kilder o. s. v. Det nye land 
havde ingen lang tilværelse; øen kom frem i begyndelsen af juli, og 
slutningen af august samme aar var den allerede forsvunden igjen. 
En lignende begivenhed har nylig gjentaget sig i Sydhavet, 30 sømil 
vestenfor øen Namouka af Venskabs- eller Tongaøernes gruppe. Den 
nye ø er dog adskillig bestandigere end sin forgjænger og har derfor 
kunnet gjøres til gjenstand for en grundig undersøgelse. Men til gjen- 
gjæld dukkede heller ikke øen pludselig frem af havet. 
I 1867 opdagede det engelske krigsskib »Falconc« et undervands- 
skjær, som ikke var aflagt paa søkarterne, og hvis beliggenhed bestemtes 
til 209 21" sydlig bredde, 1750 20" østlig længde. Det fik navn af Fal- 
conskjæret, men ingen havde nogen anelse om, at skjæret var en 
Ø 1 sin vorden. 
1) Efter W. I. L. Wharton i Nature. 
