296 
fugle til at bygge.!) I de seneste aar har man gjort forsøg paa atter 
at gjennemføre fredningen, og man maa haabe, at befolkningen nu ind- 
ser nytten derved, thi kun hvor befolkningen som helhed er enig om at 
gjennemføre fredning af nyttige dyr, vil disse med virkning kunne vær- 
nes. Færøerne har mange fortrinlige betingelser for ederfugleavl. 
Island er et midtpunkt for ederfuglens udbredelse i norden. Natur- 
forholdene passer den udmerket; der er et rigt dyreliv langs kysterne, 
disse har saa talrige flodløb, saa udstrakte, frodige bredder med yppig 
græsvekst, og der er saa stilfærdigt tillige, at ederfuglen ikke forlanger 
bedre. 
Allerede i oldtiden havde ederfuglen stor vigtighed for Islands 
beboere, og der nævnes fra den tid en række øer og pladser, hvor 
endnu den dag 1 dag ederfuglen yder befolkningen en god indtægt i 
dun, saa vel som 1 eg. Af saadanne pladser kan nævnes de indbrin- 
gende Helgafellseyar 1 Snefjældsnæs syssel, Akerøerne, Dala syssel, de 
mest indbringende af alle Bredefjordsøerne, øerne 1 Isafjords syssel, 
Laxamyri ved Husavik, Hölmar ved Eskifjord, Stavafell (Papös) og 
fl. a.*) Imidlertid skriver ældre forfattere kun om eggevær,*) men der 
kan neppe være tvivl om, at de første norske kolonister fra deres hjem- 
stavn har vidst at sætte pris paa dunene; vi ved jo fra oldtidsfund,*) 
at man 1 hine tider endog lagde ligene paa dunpuder, og der var næppe 
saa stor ulighed imellem nordboernes liv, at man ikke ogsaa 1 Norge 
skulde tidligt have vidst at forsyne sig med ederfuglens dun. 
En anden sag er det, naar der spørges om tiden, da ederdun først 
bliver handelsvare. Rich. F. Burton skriver herom, uden nærmere op- 
givelse af kilden, at den engelske handel paa island 1 det 15de og 16de 
aarhundrede bragte handelen med ederdun i gang.*) Dette er muligt; 
herom har jeg dog ikke kunnet finde sikre oplysninger. Derimod har 
J. C. Poéstion ikke ret, naar han sætter midten af det 18de aar- 
hundrede som det tidspunkt, da ederdun bliver en hovedartikel;%) men 
muligens mener han renset ederdun. Skjønt ederdun-rensningen allerede 
1) Jørgen Landt. Forsøg til en Beskrivelse over Færøerne. Kjøbenhavn 
1800. S. 249—250. 
2) P. E. Kr. Kålund. Bidrag til en historisk-topografisk Beskrivelse af Island. 
Kjøbenhavn 1877—79, fl. st. 
3) Richard T. Burton. c. 
1) A. Feddersen. Mammenfundet. 
Butte Mer: 
6) J. C. Poéstion. Island, das Land und seine Bewohner. Wien 1885. 
