299 
føde.!) I det aarhundrede, som siden er svundet, blev ederfuglen sik-- 
kert nok paa flere steder mere og mere fortrolig med mennesket. Fra 
gammel tid er den endog blevet taget med op 1 fortegnelsen over de 
herligheder paa en eiendom, eieren endog kunde »omgaaes<, skriver 
den interessante Niels Horrebow.?) Ederfuglen er nemlig ligesom 
saa mange andre fugle, meget stedfast. Man har i saa henseende tal- 
rige iagttagelser, og Eggert Olafsen skriver i sit ypperlige verk om 
Island, at man har sikre efterretninger om et par ederfugle, som i 20 
aar vendte tilbage til den samme redeplads og rede.*) 
Denne ederfuglens troskab imod hjemstavnen og endnu mere dens 
fortrolighed over for mennesket i rugetiden vakte lige saa sterkt min 
opmerksomhed, da jeg 1 aarene 1884 og 1886 færdedes paa Island, som 
næsten alle reisendes, f. eks. Hendersons.*% Jeg kan ikke se andet, 
end at efterhaanden som fredningen virkelig er gjennemført, hvad den 
nu maa siges at være, har ederfuglen paa det grundlag af tiltro, som 
arten gjennem adskillige hundrede aar har haft leilighed til at erhverve 
sig, nu mere og mere sluttet sig til mennesket og givet sig under hans 
værn. Alle reisende har længe undret sig over ederfuglenes store tryg- 
hed over for mennesket, og over at finde dens rede paa hustagene og 
endog inde 1 husene.*”) Et merkeligt træk er det, at man flere steder 
nær ederfuglevarpene holder høns, som ellers ikke udenfor handelsplad- 
serne er almindelige paa Island, fordi islænderen mener, at ederfuglene 
gjerne slutter sig til dem. Jeg er mere tilbøielig til at skrive denne 
»tamhed« paa den erfarings regning, fuglen vinder ved at iagttage, at 
varpenes eiere vaager over at holde ravne, ørne og andre fiender borte 
fra rederne, hvor man altsaa ogsaa kan have sit fjerkræ 1 fred.$) 
Naar jeg har tilladt mig, at bruge ordet »husdyr« for ederfuglens 
forhold paa Island, glemmer jeg ikke, at der, for at et dyr skal kunne 
kaldes saaledes, kræves, at det skal have vænnet sig til fuldstændigt at 
1) Uddrag af Amtmand Olaf Stephensens Af handling om Ederfuglens Fredning. 
Kjøbenhavn 1784. S. 4. 
?) Niels Horrebow. —Tilforladelige efterretninger om Island. Kjøbenhavn 
Geo 10700 
3) Eggert Olafsens og Bjarne Povelsens Reise igjennem Island. Sorøe 
geo SNE 
1) Ebenezer Henderson. Iceland or the Journal of a Residence in that 
Island during the years 1814—1815. Edinburgh 1819. S. 352. 
5) Saaledes N. Mohr. Forsøg til en isl. Naturh. Kjøbenhavn 1786. S. 21. 
5) Arthur Feddersen. Paa islandsk grund. Kjøbenhavn 1885. S. 115. 
