306 
klækningen, undtagen fra de fugle, som kun har faa eg; fra deres reder 
kan man tage noget af dunene, mens rugningen varer. Efter at eder- 
fuglen har lagt sit sidste eg, løsner dunene af sig selv og glider ud 
imellem fjærene, saa at fuglen faar dem samlet sammen ved kun med 
næbbet at stryge dem fra sig. Dersom man nu tager disse dun fra 
reden, tvinger man ederfuglen til paany at plyndre sin krop, og den plukker 
sig saa overalt endog helt ind til skindet. Den vil paa grund af sin 
store omhyggelighed for eggene og for at holde dem varme ikke skaane 
sig selv, men plukke sig helt nøgen. Men det er indlysende, at fuglen 
lider haardt ved en saadan plukning. Paa nyindrettede redepladser 
bør man ikke tage et eneste eg bort, og dunene bør man først hente, 
naar udrugningen er endt. 
Tidligere rensede man dunen ved at tørre den f. eks. 1 gryder og 
derpaa gnide den ren i en stor og grov sigte. For tiden piller eller 
ogsaa gnider man den ren paa udspændte snore eller strenge i en 
ramme, idet denne holdes saaledes, at snorene ligger paa tvers for den, 
der renser dunen. Man tager en dygtig tot dun 1 haanden og fører 
den frem og tilbage over snorene — efter denne sidste rensningsmaade 
kræves der mindre sterk tørring, saa at dunene holder sig tungere. 
Det første aar, man tager en ny redeplads i brug, kan man i reg- 
len kun gjøre regning paa r1—2 ederfuglepar. Men det er muligt, at 
der det følgende aar allerede bygger 10 par. Som eksempel kan næv- 
nes en plads, der det første aar ikke havde en eneste rede. Men det 
andet aar var der 2 par, det tredie aar 10, det fjerde aar 22, det 
femte aar 42, det sjette aar 70, det syvende aar 72, det ottende aar 
94, det niende aar 120 og det tiende aar 150 par ederfugle. I almin- 
delighed kan man dog næppe regne paa en saa rask fremgang. 
Et godt indrettet og nøiagtigt passet varp med mange og gode 
husreder giver omtrent 1 påd. renset dun af en halv snes reder. Der 
er for resten meget uens opgivelser angaaende forholdet imellem urenset 
og renset dun. Mens nogle opgiver, at 1 pd. uren dun giver 1/, 
pd. renset!) regner andre, at 9 reder giver 1 pd., naar dunen tages 
et par gange fra dem og atter andre (Burton f. eks.) at 3 reder giver 
l/a pd. dun. Enkelte eiendomme kan have et udbytte af 100 pd. dun 
og derover om aaret, og disse huser da henad 2000 fugle. Island ud- 
fører omtrent 6000—7000 pd. om aaret, altsaa fra omtrent 400000 
1) J. Hjorth. Alm. Varelexicon. Kjøbenhavn 1883. 
