308 
formand i kommissionen til ledelse af Norges deltagelse i den europæiske 
gradmaaling, og 1 de sidste 27 aar har han været forfatter af almanaken. 
Oftere foretog han reiser til udlandet i videnskabelige øiemed, og han 
var medlem af en hel del lærde selskaber. 
Omfanget af Fearnleys offentlige videnskabelige produktion stod vis- 
selig ikke i det rette forhold til hans rige begavelse, hans store lærdom 
og hans mange gange forbausende arbeidskraft. Dette finder imidlertid 
sin naturlige forklaring i hans vel bekjendte sterkt udviklede kritiske 
sans. Han betænkte sig baade vel og længe, før han kunde bekvemme 
sig til at fremlægge et videnskabeligt arbeide for offentligheden. Han 
filede og pudsede, gjennemgik atter og atter sine beregninger, og prø- 
vede og kontrollerede gjentagende resultaterne; saa lod han arbeidet 
ligge en stund, mens han beskjæftigede sig med andre ting, saa atter 
ny kritik og ny filing. Paa denne maade kunde det gaa til, hvad der 
er en vel kjendt sag, at flere ideer og opdagelser, som ved sin frem- 
komst i udlandet vakte ikke ringe opsigt, allerede i længere tid havde 
ligget færdige eller forberedte 1 Fearnleys skrivebordsskuffe. Men saa 
var til gjengjæld alt, hvad der offentlig fremkom fra Fearnleys pen, 
baade fra formens og indholdets side af prima kvalitet. Hvad enten 
man gjennemlæser en meddelelse 1 et fagskrift, en populær astronomisk 
artikel i dagspressen eller en større videnskabelig afhandling af ham, 
overalt sporer man hans grundige lærdom, hans skarpe kritik og hans 
omsorgsfulde behandling af stoffet. 
Det meste af, hvad Fearnley har skrevet, findes som kortere eller 
længere meddelelser i »Astronomische Nachrichten<, det bekjendte tids- 
skrift, der stiftedes af Schumacher i Altona, men nu udgives af Krueger 
i Kiel. Her har Fearnley helt fra begyndelsen af firtiaarene lige til det 
sidste jevnlig leveret bidrag væsentlig omfattende observationer af kome- 
ter, smaaplaneter, solformørkelser og stjernebedækninger. Ligeledes fin- 
des der i »Forhandlingerne i Videnskabs-Selskabet 1 Christiania« af- 
handlinger af ham. Det er især studier over kometer og stjerneskud, 
solens fysiske beskaffenhed og den terristriske refraktion, som Fearnley 
fortrinsvis har beskjæftiget sig med. Saaledes har han blandt andet ved 
sine beregninger paavist, at Bielakometens bane skjærer den meteorit» 
ring, der giver stjerneskud den 13de november (de saakaldte Leonider). 
Han har dernæst foretaget en omfattende række iagttagelser af solpro- 
tuberanzer og udført en hel del vellykkede farvede afbildninger af disse 
merkelige fænomener, men naaede ikke at faa billederne, der opbevares 
