359 
paa mange steder 1 Italien, Ungarn, Spanien og andre steder; meget 
udbredt findes den si ”Troperne, hvor vore sømænd ofte paadrager 
sig den. 
Sygdommen er eiendommelig, ytrer sig ved feberanfald, der kom- 
mer til bestemte tider, mens mellemrummet er frit og af bestemt 
varighed; efter de fri mellemrum haves flere typer — saaledes 2den, 
3die og 4de dags feber. Blod, milt og lever angribes. Længe har 
man søgt efter aarsagen til denne eiendommelige sygdom. Man har 
sagt jord, luft, vand, gasarter var skylden; man troede at have fundet 
lavtstaaende planter — de saakaldte alger — ja bakterier som aarsag 
intet har vist sig holdbart. Italienske forskere har nu 1 blodet hos 
koldfeberpatienter paavist organismer, der efter kyndige zooioger maa 
henregnes til sporozoerne, og som maa ansees som sygdomsaarsagen. 
De kaldes plasmodier. 

Fig. 13. En liden bloddraabe, taget fra en patient, der led af koldfeber (950 gg. 
) 
forst.) a, å almindelige, røde blodlegemer; b, b blodlegemer med plasmodier; 
p = 7 = p 
c, € frie plasmodier. (De sorte legemer inde i de graa plasmodier er farvekorn.) 
Undersøger man blodet med mikroskop under feberanfaldet, finder 
man der inde i de røde blodlegemer (fig. 13, b) dels frit mellem disse (c) 
aflange eller runde legemer af forskjellig størrelse. — Forstørret ca. 
1000 gange viser de sig fra knappenaalshoveds og derunder indtil 
liden erts størrelse. | 
Legemerne indeholder sorte farvekorn og viser af og til bevægelser. 
Hvorledes dyrene kommer ind 1 blodet, ved vi endnu ikke; men 
er de først komne ind, kaster de sig over de røde blodlegemer, øde- 
lægger disses røde farvestof, der optages som sorte korn i dyrets 
legeme; nu blir de fri fra blodlegemet; farvekornene samles midt 1, og 
fra omkredsen af legemet afsnøres nye individer; disse nye dyr forlader 
