40 
algeart hørende til denne familje nemlig alaria esculenta. Den har 
et noksaa fantastisk udseende, men opnaar dog ingen betydeligere 
størrelse. Jeg nævner den, fordi den hos os meget bidrager til at 
give udenskjærsfloraen dens eiendommelige præg. Baade denne og 
den førstnævnte sukkertang er rige paa sukker og benyttes derfor paa 
sine steder til føde og til udvinding af en slags sirup. 
Stilkene af enkelte laminariaarter har i kirurgien faaet en ganske 
eiendommelig anvendelse nemlig til at aabne indsnevrede aabninger og 
gange. Naar de tørrer ind, skrumper de nemlig sterkt sammen. I 
denne tilstand føres de saa ind i vedkommende aabning. Her ind- 
suger de saa atter vand og svulmer op indtil det 5-dobbelte rumfang. 
Laminariaarterne er en vigtig indtægtskilde for kystbefolkningen. 
De brændes til tangaske, hvoraf udvindes jod. 
Disse anseelige planter er imidlertid sande dverge i sammenlig- 
ning med de koldere haves kjæmpemæssige laminariaceer. Disse planter 
forekommer ikke i de tropiske have, men de strækker sig derimod op 
til de yderste polargrænser og tiltager 1 størrelse og mangfoldighed 
mod polerne. Paa den nordlige halvkugle findes andre arter end paa 
den sydlige. Baade i Atlanterhavet og Det stille hav forekommer der 
kjæmpemæssige alariaarter med mdtil 12—183 meter lange og et par 
meter brede blade. Mange arter har ganske forunderlige bizarre for- 
mer. I det nordlige Atlanterhav forekommer saaledes slegterne agarum, 
thalassiophyllum, postelsia, egregia og mereocystis, hvilken sidste kun 
findes 1 Det stille ocean. Den er af kjæmpemæssig størrelse og 
bliver ofte over 100 meter lang. Paa grundere vand danner den meget 
tætte buskadser. Stilken, der er 90 meter lang, bærer i spidsen en 
pæreformet svømmeblære, der kan blive 2 meter lang og over 1 meter 
tyk. Paa denne luftballon, der tjener til at hæve bladene op i lyset, 
sidder en stor dusk lancetformede blade, som i begyndelsen ikke er 
mere end !/. meter lange, men som senere spalter sig og vokser ud 
til en meget stor roset med en diameter af 15—20 meter. Ved 
strandbredden danner da planten svømmende undersøiske græsgange, 
hvorigjennem det er umuligt for smaa fartøier at bane sig vei. Bebo- 
erne af de Aleutiske øer bruger denne tangart til mange slags ting; 
af de tørrede, seige stilke forfærdiger de 80 meter lange snører; af 
svømmeblæren laver de alslags husgeraad og øsekar til sine baade. 
Nereocystis vokser overordentlig hurtig. Den er nemlig en enaarig 
plante, og om vaaren sees den slet ikke, saa at den nødvendigvis 
