60 
Ildebranden gjentager sig hvert aar, og 1 forhistorisk tid, før 
mennesket eksisterede, herjede de allerede skovene, hvilket man kan 
se af de forkullede træleier under de pleistocæne afleiringer. 
Lang hørevidde. En korrespondent til ,Nature* fortæller, at 
han under flaaderevuen paa Spithhead, i anledning af dronning Victorias 
jubilæum, hørte kanonaden i Chelsea i en afstand af 96 kilometer, og 
at han i Bombay otte hørte kanonerne, der her var mindre kraftige i 
en afstand af 80 kilometer. —Tordenveir høres for det meste aldeles 
ikke paa saadanne atstande. 
Levedygtigheden af frø. En meget anseet botaniker Charles 
Naudin fortæller en del interessante kjengsgjerninger til belysning 
af det ofte diskutterede spørgsmaal om frøs levedygtighed. Det er et 
vel kjendt faktum, at efter skoves udhugning ser man straks en hel 
skare planter spire frem, som i aarevis ikke havde vokset der. Dette 
forklarer man ved at antage, at plantetrø i lange tider har ligget paa 
eller nede 1 jorden og her bevaret sin spirekratt, indtil gunstige vil- 
kaar indtraadte. Denne antagelse har megen sandsynlighed for sig, 
og de af Naudin fremholdte kjendsgjerninger bestyrker den yderligere. 
Han fortæller, at han for 25 aar siden modtog en liden pose sandjord 
fra Sahara. Han bredte jorden ud i et hjørne af et blomsterbed, og 
efter de første regnskyl kom der frem en helianthemum med gule 
blomster, som han ikke kjendte, og som øiensynlig kom fra Sahara. 
Efter al sandsynlighed vilde, hvis klimatet af en eller anden grund 
forandrede sig og blev fugtigere, Saharas jordbund frembringe en 
tæt vegetation. Der findes udentvil talrige frø, som bare venter paa 
gunstige vilkaar for at spire. 
I 1895 modtog Naudin fra Gabun frø, som havde pe i lidt 
jord. Han fik den ide at ,udsaa* jorden 1 en blomsterpotte, og der 
spirede op 20 smaa planter af disse frø, der øiensynlig uden den 
reisendes vidende havde fulgt med jorden. 
Lignende observatiorer burde anstilles med jordprøver fra be- 
stemte jordperioder.  Saadanne jordprøver kunde let erholdes f. eks. 
under udgravninger; det kunde let hænde, at man paa den maade 
kunde opdage nys, ukjendte planter. Revue scientifique. 
Merkelig ildkugle. Den 16de april 1897 omtrent klokken 11 
om aftenen blev man i Vierville (Calvados) vidne til et sjeldent og 
merkeligt fænomen. Paa en bondegaard, der laa ved landeveien, saa 
beboerne et umaadelig sterkt lys, der gjennemskar rummet. Fæno- 
menet varede flere sekunder. Derpaa hørte de en voldsom eksplosion, 
der var saa sterk, at vinduerne sprang itu. Dernæst hørtes en støi, 
der lignede en sterk kogen eller boblen, og som kom fra et vandings- 
sted, 200 meter borte. En tjener løb hen til vandingsstedet for at se, 
hvad det var. Kommen did, udstødte han et skrig af overraskelse. 
En intens damp med en sterk lugt af svovl steg op fra vandings- 
stedet, der var fuldstændig udtørret. Midt i laa en stor rund masse 
