63 
har studeret de vulkanske fænomener med speciel omhu, og han paa- 
staar, at wundersøiske jordskjælv er meget hyppige, samt at de i høi 
grad bidrager til at modificere havbundens topograti. 
Veirligets indflydelse paa planteveksten. , Natural Science* 
for juli fortæller om nogle meget simple og meget interessante forsøg, 
udførte at John Clayton for at undersøge virkningen af lys og 
skygge paa planternes liv. Han valgte 12 bønneplanter af samme 
varietet, saa lige som muligt, lige gamle og lige kraftige. Disse 
plantede han side om side, saaledes at 6 af dem blev rigelig bestraalet 
af solens straaler; de andre 6 blev derimod fuldstændig unddraget 
direkte sollys ved hjælp af opstillede brædder. Disse 12 planter 
voksede nu til oktober, da imdhøstningen foregaar. Man veiede derpaa 
bælgene af dem. Forholdet mellem vegterne af de bestraalede og 
ubestraalede planters bælge 1 frisk tilstand var 99:29. De tørrede 
bønner blev ligeledes veiet, og man fandt, at de bestraalede planters 
bønner veiede mere end tre gange saa meget som de øvrige. 
Næste aar udsaaedes de to slags bønner, men alle planterne blev 
udsat for solens fulde lys. Den skadelige virkning af skyggen tra 
torrige aar viste sig da videre heri, at de bønner, som var udviklede 
af de ubestraalede plauter, ved indhøstningen kun gav et halvdelen saa 
stort udbytte som de andre. VForsøget fortsattes endnu et par aar, 
og det viste sig, at naar planterne gjennem tre generationer stadig 
udvikledes i skygge, saa kunde devel frembringe blomster, men nogen 
frugt fik man ikke. Racen var udartet. Man kan tydelig ikke her 
tale om erhvervede karakterer, men indflydelsen af veiret paa plan- 
ternes livskraft er øiensynlig. 
Forudsigelse af veiret. Det meteorologiske bureau i De forenede 
stater har gjort forsøg med papirdrager svævende i luften i høider 
paa 1600—3 000 meter og forsikrer, at brugen af disse tillader at 
forudsige veiret meget sikrere, og mindst 16 timer tidligere, end de 
almindelige methoder. 
Man vil nemlig have bragt i erfaring, at vindretningen i disse 
høider forandrer sig 12—16 timer, førend man merker det nede paa 
jordens overflade. ' 
Forsøgene fortsættes, og bureauet haaber at kunne bringe det til 
paa derpaa indrettede karter at kunne holde sig å jour med vindfor- 
holdene i en høide af 1600 meter over jordens overflade; disse karter 
skal omfatte hele strækninger mellem Klippebjergene og Aleghani- 
by ergene. Revue seientifique. 
Svovlregn. Blandt de mange overleveringer, fremavlede af 
uvidenhed om meteorologiens love, maa man regne beretningerne om 
svovlregn. Man kan vistnok ikke negte, at vinden vil kunne trans- 
portere større mængder af fint fordelt svovl fra vulkaner, men sikkert 
er det, at største delen af den slags regn maa henføres til andre 
aarsager. 
