76 
samlede vandmængde just vil være 500 gr., og derved vil dobbelt- 
skaalen være sunken saa dybt, at pennen P har bevæget sig tversover 
hele papirstrimlens bredde, der er oplinjeret i hele og tiendedels milli- 
metre. Samtidig vil vandmængden i dobbeltskaalens opadvendte del 
B være stegen saa høit, og tyngdepunktet heraf være flyttet saa langt 
til venstre, at den ikke længer kan holdes i ligevegt af vegten f, men 
vælter omkring den vandrette akse, saaledes at afdelingen Bj kommer 
op og modtager den næste regn. Idet de sidst modtagne 500 gr. 
vand udtømmes ved skaalens væltning, stiger skaalen op i sin øverste 
stilling, og skrivestiften føres tilbage til sin yderste stilling mod venstre 
for paany at begynde sin vandring mod høire. 
En anden direkte paa urverket fastsiddende skrivestift tegner 
en langs kanten af papirstrimlen gaaende lige linje, i hvilken der ved 
hver fulde klokketime anbringes et hak, saa at man ved at tælle paa 
disse hak kan se, til hvilke klokkeslet nedbøren er falden. 
Ved pluviografen faar man altsaa ikke blot nedbørmængden, men 
ogsaa nedbørtiden, hvoraf man beregner nedbørtætheden. 
Af den sidste sommers maalinger finder man, at ved regn af 
længere tids varighed (0: flere timer) gaar tætheden meget sjeldent 
op til 10 mm. pr. time. Den 2den september var der i det hele taget 
faldet 35.9 mm. regn, men heraf faldt de 22.5 mm. om natten mellem 
kl. 121/93 og 3, og i disse 21/9 timer regnede det uatbrudt med den 
sterke hastighed af 9 mm. i timen. 
Skurer af væsentlig større tæthed er sjelden af saa lang varighed 
som 1 time. De sterke regnskurer, som faldt i august maaned, kom 
ofte med en hastighed af 18, 20 ja 30 mm. beregnet pr. time, men 
med denne tæthed varede det aldrig mere end 20—380 minutter. Det 
tætteste regnskyl havdes den 9de august, hvor der faldt 8 mm. regn 
ved en pludselig styrt i løbet af faa minutter ca. kl. 7.20 form. 
John Sebelien. 
Lidt om kometernes baner og oprindelse.” 
Kometerne hører til de himmellegemer, som mere end alle andre 
har fængslet den almindelige interesse. OQgsaa for astronomerne frem- 
1) Efter dr. V. Wellmann i ,Prometheus*. 
