89 
i virkeligheden fordringer, som ikke kan tilfredsstilles, uden man vilde 
arbeide saalænge med dem, at de blev forældede, naar de udkom. At 
ikke publicerede specielle arbeider skal benyttes, er en fordring, som 
ikke kan stilles, og naar man skal samle tykke bøger med kjendsgjer- 
ninger og beskrivelser, maa der indløbe feil, som ikke kan undgaaes; 
thi naar amtmanden officielt indberetter 7 fangne ræve i Flakstad, saa 
er det ikke godt at vide, at Flakstad lensmand betaler rævepræmier 
for lensmænd paa Vestvaagø. Amund Helland. 
Mindre meddelelser. 
Insekternes lugtesans.') Professor Felix Plateau har anstillet 
en del interessante forsøg over insekternes forhold ligeoverfor blomster, 
der var berøvede sine farvede kroner. Ved saadanne blomster kunde 
insekterne selvfølgelig kun ledes af lugten. Han eksperimenterede 
med lobelia erimus, oenothera bienmis (natlys), ipomaet purpurea 
(purpursnerle), delphinium ajacis (haveridderspore), digitulis purpured 
(rævebjelde) og antirrhimum majus (løvemund). Disse planter berø- 
vede han forsigtigt deres kroner uden at beskadige de honningafson- 
drende dele. Desuden udførte han en del forsøg med den blaa korn- 
blomst (centaurea cyanus), som han berøvede de store blaa randkroner. 
I alle tilfælde med undtagelse af løvemund iagttog han, at de beska- 
digede blomster, der ikke mere gjorde sig bemerket ved sim form og 
farve, besøgtes næsten ligesaa hyppigt som avdre blomster af insekter 
(bier, humler, sommerfugle o. 8. v.). De sugede ikke alene honning 
af dem, men omkredsede dem ogsaa oftere uden at sætte sig. Naar 
Darwin og andre forskere har gjort andre 1agttagelser med beska- 
digede blomster, kan dette vel kun forklares ved at antage, at de 
tilige har ødelagt honninggjemmerne. Ved løvemurd udgjorde hum- 
lerne en undtagelse; de sværmede nemlig en stund omkring de øde- 
lagte blomsterstande, men vendte sig derpaa til de ubeskadige blomster, 
tilsyneladende tordi svælgets form forvirrede dem, og fordi de ikke 
vidste, hvorledes de skulde bære sig ad med disse blomster, omend- 
skjønt de aabenbart veirede honningen. 
Sluttelig eksperimenterede Plateau ogsaa med skjærmene af en 
stor bjørneklo (heracleum fischeri. Han tildækkede dem ganske med 
rhabarbrablade; omendskjønt de saaledes var aldeles skjult, besøgtes 
de alligevel næsten lige saa meget som før af insekter. Forsøgene er 
meget interessante, da de viser, i hvilken grad lugtesansen hos insek- 
1) Af E. K.i Prometheus". 
