95 
Spurvehøgen og jernbanerne. I aarsberetningen for 1883 
fra komiteen for ornithologiske iagttagelsesstationer i Østerrige-Ungarn 
findes en meddelelse om, hvorledes spurvehøgen bærer sig ad for at 
faa fat i sit bytte. Meddeleren, br. G. Szikla, fortæller, at han 
paa sine jagtudflugter ofte benyttede toget fra Stuhlweisgenburg til 
Szt. Mihåly og Zichy Falva. Herunder lagde han oftere merke til, 
at en spurvehøg holdt sig flyvende i samme retning som toget under 
stenbroen mellem pilebuskadset og trænet. Efter at være kommet 
forbi toget 300—400 m. beskrev den en bue i luften tilbage til enden 
af toget igjen og begyndte sine manøvrer paany. I begyndelsen ansaa 
Szikla dette kun for en overgiven leg, men kom dog snart til den 
overbevisning. at røveren virkelig benyttede sig af jernbanetoget 1 
ganske andre hensigter. Han bemerkede nemlig en dag, som han fra 
toget iagttog høgens manøvrer, at denne behændig kastede sig over 
de smaafugle, som skræmt af togets brusen fløi ud af pilebuskadset, 
hvor de havde søgt skjul, og flygtede henover markere. 
Vi ser af denne iagttagelse, mener Szikla, hvorledes ogsaa en 
spurvehøg forstaar at følge med tiden og nyttiggjøre sig menneskenes 
optindsomhed paa kommunikationsvæsenets omraade. OMAAVE: 
Et myretræ. Det brasilianske kanon- eller trompettræ, cecropid, 
er ifølge iagttagelser af dr. Schimper en af de mest udprægede 
smyreplanter*. Dette træ yder nemlig visse myrearter baade bolig 
og nærimg og bliver til gjengjæld af dem beskyttet mod skadelige 
dyr, særlig mod angreb af bladklippermyrerne. E. Ule fandt ved 
Mouå 1 Brasilien en liden sumpcecropia, som i den kjøligere aarstid 
var fri for myrer. Ved at skjære stænglerne op, hvis indre huser 
myrerne, fandtes altid i de øvre kamre, internodierne, en stor vingeløs 
hun. Denne myrearts arbeidere maa saaledes til visse tider uddø, 
hvorpaa de gjenlevende hunner danner nye kolonier altsaa ganske som 
med vore hvepse. Det af Møller omtalte tilfælde, at et kanontræ 
var hjemsøgt af bladklippermyrer, maa staa i forbindelse hermed. Vi 
har altsaa her et samliv til gjensidig fordel baade for myrerne og 
træet, men ikke et absolut afhængighedsforhold. Sg. 
En fuldstændig mammut. Udgiveren af ,Novoye Vremya-, 
K. Nossilov, har opdaget en fuldstændig mammut paa Jamala eller 
Samojedhalvøen. Da Nossilov i mai 1897 kom til mundingen af 
floden Jouribey, hørte han, at de indfødte to aar tidligere havde fundet 
en mammut 1 en af flodens banker. Skind og uld var endnu i behold, 
selv stødtænderne fandtes, da de sad saa fast, at samojederne ikke 
kunde løse dem. Der er saaledes udsigt til, at her endelig kan faaes 
et fuldstændigt eksemplar af denne uddøde elefant. Selv det bekjendte 
mammutskelet i videnskabsakademiets samlinger i St. Petersburg er 
nemlig paa langt nær ikke fuldstændigt. Mange dele af det er restaureret 
i træ, stødtænderne tilhører ikke det samme individ som de øvrige 
skeletdele. , Natural science". 
sg. 
