1380 
altid henvist til, at Fidjeøerne i det stille hav skulde frembyde sær- 
deles typiske eksempler; men nu har Agassiz i den forløbne vinter 
besøgt dem og fundet, at theorien aldeles ikke kan anvendes paa dem 
heller. Sine resultater har han fremstillet 1 et par foredrag. 
Fidjeøerne er delvis af vulkausk oprindelse, delvis bestaar de at 
kalksten (tertiær). Havet har i aarhundreder tæret paa dem og frem- 
bragt det sædvanlige resultat, en platform lidt under overfladen.. Vi 
kjender saadanne damnelser vel fra vor egen kyst. Torghatten for 
eksempel, som har faaet sit navn, fordi den ligner en hat, der flyder 
med sin brem paa vandet. Landet laa, dengang bremmen om Torg- 
hatten blev dannet, lavere end nu; senere er det steget, og derfor er 
det, at platformen nu ligger tørt. Lignende fladeafsatser ligger rundt 
Fidjeøerne lidt under vandskorpen. Paa dem gror koraldyrene. De 
lever fornemlig langs den ydre rand, hvor de har lettest for at faa 
næring fra det frie aabne hav; det er aarsagen til, at der gjerne er 
en grund rende mellem koralrevet og selve landet. At der er en 
platform af fast fyld tilstede, kan man slutte af, at undergrunden 
rager op som holmer mange steder mellem koraldannelsen. Saadanne 
holmer kaldes ,negerhoveder* (,negro heads* antagelig fordi der ofte 
er en sort stenart i dem). Desuden kan man med boringer direkte 
eftervise, at koraldannelsen kun har en ganske ubetydelig tykkelse. 
Med typiske atoller forholder det sig paa samme maade. Hvor de 
findes har der engang været høiere øer; men alt, hvad der har raget 
over havet, er bleven tæret bort med undtagelse af enkelte holmer, og 
paa den saaledes fremkomne flade har korallerne udviklet sig. Ring- 
formen skyldes ikke udelukkende den omstændighed, at korallerne især 
trives paa platformernes ydre rande; der er ogsaa efter Agassiz en 
mekanisk aarsag virksom. Paa den side, hvorfra den herskende vind 
blæser, slaar brændingerne over revet, mens der paa læsiden er en 
eller flere aabninger, ud af hvilke vandet sees at strømme med bety- 
delig hurtighed. Den indre strømning i lagunen kan sammenlignes 
med den hvirvlende bevægelse i en jættegryde og skal bidrage til at 
lagunen holdes aaben. 
Denne detalj i Agassiz's tydning af koraløerne kan maaske trænge 
en nærmere bestyrkelse; men saa meget er nu bragt paa det rene, at 
ingen kritisk undersøgte koraløer er dannet, saaledes som Darwins 
theori fordrer, og at den følgelig ingen almindelig gyldighed har. 
Undtagelserne er bleven regel, og det gjælder nu for tilhængerne at 
